Evropski centar za pravata na Romite

PRIJATNA FIKCIJA

Sostojbata so ~ovekovite prava 
na Romite vo Makedonija

Serija izve{tai po dr`avi, br.7
Juli 1998

Prevod od angliski jazik: Simeonov Aleksandar

Naslov na originalot: “A Pleasant Fiction: The Human Rights Situation of Roma in Macedonia”

Avtorski prava: © European Roma Rights Center, juli 1998 godina.
Site prava se zadr`ani.
ISBN 963 03 5387 3
ISSN 1416-7409
Za informacii za prepe~atuvawe i umno`uvawe 
ve molime kontaktirajte go ECRP.

SODR@INA

strana

PRIZNANIJA	6
1. VOVED	
2. GERMANIJA I	
3. ROMITE OSTAVENI BEZ DR@AVA SO ZAKONOT ZA
    DR@AVJANSTVO NA REPUBLIKA MAKEDONIJA	
3.1. Edna godina za ednostavnata procedura	
3.2. Stranci	
3.3. Bez dr`ava	
4. PORAST NA ETNI^KITE TENZII	
5. "VIE CIGANITE NE ZNAETE KAKO ISPRAVNO
     DA @IVEETE": POLICISKO I PRAVNO
     MALTRETIRAWE NA ROMITE VO MAKEDONIJA	
5.1 Policisko maltretirawe na Romite vo Makedonija	
5.1.1. Policiskoto maltretirawe na Romite vo kontekst na
          Zakonot za trgovijata od 1995 godina	
5.1.2. Kaznuvawe od policijata po "li~no nao|awe"	
5.2. Minimizirawe na zna~eweto na ispadite na omraza protiv Romite	
6. NESIGUREN TEREN: MALTRETIRAWE NA
    ROMITE OD STRANA NA OP[TINSKITE VLASTI	
6.1. Uni{tuvawe na imotot, nenadomestuvawe na uni{teniot imot
       i zakana od proteruvawe	
6.2. Diskriminatorsko sproveduvawe na
       grade`nite ograni~uvawa	
6.3. Neobezbeduvawe infrastruktura	
6.4. Diskriminatorsko dodeluvawe na socijalna pomo{	
7. POVREDA NA POLITI^KITE PRAVA NA
    ROMITE VO MAKEDONIJA	
8. OBRAZOVANIE: IZGUBENA GENERACIJA
    NA ROMSKATA MLADINA	
9. OGRANI^UVAWE NA USLUGITE NA ROMITE
    NA JAVNITE MESTA	78
10. ZAKLU^OK: GERMANIJA II	
11. PRAVEDNO RE[ENIE: PREPORAKI OD
      EVROPSKIOT CENTAR ZA PRAVATA NA ROMITE
      DO VLADATA NA REPUBLIKA MAKEDONIJA	
12. LITERATURA	
13. PRILOG	
14. KRATOK PREGLED NA ROMSKI JAZIK	

PRIZNANIJA

	Ovoj izve{taj e podgotven od strana na upravata na Evropskiot centar za pravata na Romite (ECPR, original ERRC). ECPR im blagodari na slednive lu|e za nivnoto vreme, zalagawe i pomo{, bez koi }e be{e nevozmo`no izgotvuvaweto na ovoj izve{taj:

	Romi i ostanato naselenie se soglasija da bidat intervjuirani za situacijata so ~ove~kite prava na Romite vo Makedonija, kako i za makedonskite zakoni, op{testvo i istorija. Tamu kade {to poedincite dozvolija, imiwata se dadeni celosno.

	Ana Matan se javi kako preveduva~ i organizator na misijata na ECPR na terenot i kako izveduva~ na istra`uvaweto {to slede{e. Nejzinoto semejstvo be{e qubezen doma}in pri posetata na ECPR i pomogna vo istra`uvaweto.

	D-r Tomas Akton, Bob Koen, Mozes Hajn{ink i Hristo Kju~ukov dadoa ekspertiza za romskata i neromskata kultura i istorija vo Makedonija i ostanatiot del na Evropa.

	Kristina Krauder, Ana Katerin Geringer, Rosica Gen~eva, Goran Janev, Meto Jovanovski i Igor~o Todorov pro~itaa delumno ili celosno poedine~ni nacrti od izve{tajot i dadoa svoj komentar  za sodr`inata i stilot vo niv.

				
                          	"Romot ne mo`e da dobie ~esno sudewe vo Makedonija. Ako kaznata e pet godini, }e dobie{ deset. Ako Rom zboruva pred sudijata, sudijata nema da mu veruva. Mo`e{ da zeme{ advokat ako ima{ pari, no ni advokatite ne ti veruvaat. Dokolku postoi romski advokat, jas bi mu veruval, no ne i sudiite."

					Dan Akivovski, 20 godini
Naselba @ivkova Karpa, Kumanovo,
					Avgust 1997

1.   VOVED

	Republika Makedonija vo momentov u`iva poseben ugled kako dr`ava so poseben tretman na Romite vo sporedba so drugi dr`avi vo Centralna i Isto~na Evropa. Zapadnite istra`uva~i ja smetaat Makedonija za mesto kade Romite ne se izlo`eni na otvoren rasizam i rasisti~ko nasilstvo kako vo ostanatiot del na Isto~na Evropa. Vo Skopje se zabele`uva vidlivo prisustvo na tradicionalnite romski zanaeti, kako na primer kova~kiot, koi seu{te profesionalno se rabotat. Romskiot jazik mo`e otvoreno da se ~ue po ulicite na Skopje - ne e predmet na tajna upotreba kako vo mnogu drugi mesta vo Centralna Evropa. Isto taka, Romite se spomnuvaat vo preambulata na Ustavot, kako nacionalnost koja u`iva "celosna ramnopravnost" i "trajno so`itelstvo" so "makedonskiot narod", zaedno so Albancite, Turcite, Vlasite i "drugite nacionalnosti". Romite se spomnuvaat i vo ~len 78 na Ustavot, so koj se vostanovuva "Sovetot za me|unacionalni odnosi". Ima romski policajci, romski pretstavnici od romskite partii vo parlamentot, nekolku radio stanici na romski jazik i dve privatni romski televiziski stanici. Kone~no, op{tinata [uto Orizari, popularno nare~ena "[utka", za mnogu Romi pretstavuva ispolnet son na avtonomija, blesok na idninata. 

	Gledi{teto deka Romite u`ivaat relativno podobar tretman vo Makedonija otkolku na drugi mesta na Balkanot ili vo Centralna i Isto~na Evropa, be{e potvrdeno vo publikacijata izdadena od organizacijata za ~ovekovi prava Human Rights Watch/ Helsinki, so sedi{te vo Wujork:

Ako napravime sporedba so drugite dr`avi vo regionot, zaednicata na Romite vo Makedonija e vo podobra polo`ba. Golem broj Romi se vo politi~ki, op{testveni i kulturni organizacii koi funkcioniraat vo Makedonija, a vo parlamentot postoi i romska partija. Romite se priznaeni vo Ustavot kako nacionalnost, a odnosite so makedonskoto naselenie glavno se dobri.

	Human Rights Watch isto taka izvesti deka: "Za razlika od drugite dr`avi na Balkanot, Romite ne se `alat na sistematsko maltretirawe od strana na policijata."

	Tri godini pred toa, Hju Pulton od Grupata za pravata na malcinastvata (Minority Rights Group), so sedi{te vo London be{e izvlekol sli~ni zaklu~oci za situacijata na Romite vo Makedonija:

	[to se odnesuva do pravata i op{testveniot status na edna grupa, Romite vo Makedonija se vo daleku podobra situacija otkolku nivnite sonarodnici vo Grcija, Bugarija i Romanija. Tie se podobro organizirani i politi~ki poedinstveni. Isto taka i Vladata na pretsedatelot Kiro Gligorov poka`uva iskreno razbirawe za nivnata sostojba. U{te pove}e, vo Makedonija pomalku se zabele`uva otvoren rasizam kon Romite, {to e tolku evidenten vo Bugarija i Romanija. Zabele`ani se pomalku incidenti i napadi vrz Romite, za razlika od situacijata vo mnogu drugi isto~noevropski dr`avi.

	Vo soglasnost so negovata misija za nabquduvawe na situacijata so ~ovekovite prava na Romite vo Evropa, Evropskiot centar za pravata na Romite (ECPR) vo 1996 godina zapo~na istra`uvawe za situacijata so ~ovekovite prava na Romite vo Makedonija. Vo avgust 1997 ECRP sprovede terenska misija vo Makedonija za da gi ispita tvrdewata za policisko i drugo maltretirawe na Romite, a osobeno na Romite vo naselbata [uto Orizari. Za taa cel ECPR zapo~na so istra`uvawe i vo romskite zaednici nadvor od glavniot grad, so cel da sozdade pocelosna slika za situacijata na Romite vo Makedonija. Sekako, nitu Skopje ne be{e zapostaveno i tamu be{e dokumentirana povredata na ~ovekovite prava.

	ECPR pobara da utvrdi fakti za slu~ai na povreda na ~ovekovite prava so sobirawe dokazi za potkrepuvawe na tvrdewata. Vo vrska so validnosta na obvinenijata na `rtvite bea konsultirani nadle`nite vlasti, so cel da se vidi dali tvrdewata se celosno opfateni vo istragata i dali odgovornite se izvedeni na sud i kazneti.

	Mnogu od vlastite vo Makedonija ne sakaa da davaat izjavi za povredata na ~ovekovite prava. Lu|eto od policijata upatuvaa do svoite na~alnici. Policiskite na~alnici vo celata dr`ava se povikuvaa na interen dokument od Ministerstvoto za vnatre{ni raboti (no ne poka`aa takov), izjavuvaj}i deka bi mo`ele da dadat informacii samo na li~nosti koi prethodno dobile dozvola od ministerstvoto. Poradi toa, ECPR pobara da dobie dozvola od ministerstvoto, no im be{e ka`ano deka toa nema da odobri takva dozvola, a baranite informacii }e im bidat dadeni direktno od ministerstvoto. Potoa ECPR ima{e sredba so pomo{nik ministerot za vnatre{ni raboti, d-r Zoran Veru{evski, so cel da mu gi izlo`i svoite interesirawa. Sepak, d-r Veru{evski odbi da prifati li~no ispituvawe za poedine~ni slu~ai, no go upati ECPR da mu gi dostavi barawata za takvi informacii vo pi{ana forma, pa potoa toj da kontaktira so lokalnite vlasti i da go izvesti ECPR za rezultatite od istragata. So ogled na golemiot broj slu~ai, ECPR go dostavi pra{alnikot po faks i po po{ta na 28 avgust 1997. Do datumot na zaklu~uvawe na izve{tajot ne dobivme odgovor od ministerstvoto.

	Nekoi pretstavnici od policijata i op{tinite se soglasija da razgovaraat so ECPR samo pod uslov da ostanat anonimni. Pokraj d-r Veru{evski, edinstveniot koj progovori za ECPR vo svojstvo na ovlasteno lice, be{e g-din Zoran Todorov, portparol na Ministerstvoto za nadvore{ni raboti. Toj qubezno mu obezbedi na ECPR iscrpna op{ta informacija za situacijata na Romite vo Makedonija, no ne be{e vo mo`nost da dade komentar za poedine~ni slu~ai na maltretirawe. Sli~en pra{alnik, ispraten od strana na ECPR do Ministerstvoto za pravda (na 4 septemvri 1997 godina), spored instrukciite dobieni od ova ministerstvo, isto taka ostana bez odgovor.

	Organizacijata za ~ovekovi prava Human Rights Watch, so sedi{te vo Wujork neodamna be{e kritikuvana od strana na Vladata na Makedonija  poradi nevklu~uvawe na vladata vo svoeto istra`uvawe. Spored slu`bata za vrski na MVR, na 13 april 1998, komentiraj}i neodamne{na publikacija na Human Rights Watch, koja se odnesuva{e na policiskoto nasilstvo vo Makedonija, portparolot na vladata Zoran Ivanov izjavi:

Human Rights Watch poa|a od irelevantni gledi{ta. Kolku {to sum jas informiran, metodologijata na istra`uvawe treba da se zasnovuva vrz site relevantni izvori. Tie ne se konsultiraa so vladata, taka {to na ovaa organizacija bi & trebalo doobu~uvawe {to bi bilo od polza za istra`uvaweto.

	Ako se zeme deka vlastite vo Makedonija go zastapuvaat stavot deka site informacii {to javnosta treba da gi znae se dobivaat samo od pretstavnici na pe~atot,  koi raspolagaat samo so neprecizni i op{ti informacii, koi voop{to ne se odnesuvaat na posebni slu~ai na povreda na ~ovekovite prava, takvite stavovi voop{to ne odgovaraat. Bidej}i makedonskite vlasti, za vreme na istra`uvaweto na ECPR, se poka`aa ramnodu{ni, neraspolo`eni za sorabotka i nejasni, ECPR o~ekuva Vladata na Makedonija da ja iskoristi prilikata za objavuvawe na ovoj izve{taj i da formulira posu{testveni i pozna~ajni odgovori na tvrdewata koi se sodr`at vo izve{tajot, kako i vo izve{taite na drugi organizacii za ~ovekovi prava.

	Vrz osnova na istra`uvaweto sprovedeno vo Makedonija, koe e vo zabele`itelen kontrast so pogore navedenite izve{tai, istra`uva~ite na ECPR ne mo`ea da go izbegnat zaklu~okot deka serioznite pra{awa vo vrska so ~ovekovite prava koi dadoa osnova za razgleduvawe vo ostanatite regioni, kako {to se razulavenoto maltretirawe od strana na policijata i nasilstvo motivirano od rasizam, postojat i vo Makedonija. Ponatamu, gledi{teto koe preovladuva deka Makedonija e nekako "posebna" po odnos na pra{aweto na Romite, pridonese za postojana nesoodvetna odgovornost na dr`avata kon povredata na ~ovekovite prava vo odnos na Romite. Makedonskite vlasti se me|u najgolemite entuzijasti koi ja poddr`uvaat idejata deka "Romite imaat celosni gra|anski prava vo Makedonija" i stanaa le`erni kon mnogute nastani koi &  protivre~at na ovaa prijatna fikcija. Navistina, neodamne{nite sociolo{ki istra`uvawa poka`uvaat deka vo Makedonija postoi mnogu visoko nivo na averzija kon Romite.

	Ovoj izve{taj e napraven po sledniov redosled: sledej}i ja diskusijata za visokiot stepen na deportirawe na Romite od Zapadna Evropa, osobeno od Germanija, {to se slu~i za vreme na devedesetite. Potoa, izve{tajot zboruva za posledicite vrz Romite od Zakonot za dr`avjanstvo od 1992 godina i postoeweto na golem broj lica bez dr`avjanstvo pome|u Romite vo Makedonija. Slednoto poglavje zboruva za etni~kite tenzii i nasilstvoto od rasisti~ki pobudi vrz Romite. Vo pettoto poglavje se zboruva za policiskoto i pravnoto kr{ewe na pravata na Romite, osobeno nasilstvoto od strana na policijata, propust na sudovite da go sankcioniraat vakvoto nasilstvo, kako i odrekuvaweto na vlastite deka postojat ispadi na omraza protiv Romite. [estoto poglavje go obrabotuva pra{aweto na sproveduvawe prisilno bezdomni{tvo i maltretirawe od strana na op{tinskite vlasti, vklu~uvaj}i diskriminacija vo sferata na isplatata na socijalna pomo{. Poglavjata sedum i osum soodvetno go obrabotuvaat politi~koto maltretirawe i obrazovanieto. Na krajot se dadeni i ograni~uvawata pri uslugata vo restoranite, barovite, klubovite i diskotekite. Izve{tajot zavr{uva so preporakite na ECPR do Vladata na Makedonija.

	Ova ne e sporedben izve{taj. Iako e daden pogled vrz situacijata na drugite malcinstva vo Makedonija, kako i situacujata na Romite vo drugi dr`avi, ne e vospostavena sistematska sporedba vrz osnova na niedna od spomenatite. Niedna izjava vo izve{tajot ne treba da predizvika komparativen pristap ili sistematsko vrednuvawe na, primer, nivoto na brutalnosta na policijata vo odnos na drugite malcinstva ili duri, za volja na vistinata, etni~kite Makedonci. Edinstvena namera na ovoj izve{taj e da frli svetlina na situacijata so ~ovekovite prava na Romite vo Makedonija.

2. GERMANIJA I

	Prikaznata zapo~nuva vo industriskiot grad Dizeldorf vo zapadna Germanija. Tamu, vo po~etokot na fevruari 1990 godina okolu 1.400 jugoslovenski Romi ~ii dokumenti za azil bea odbieni i koi se soo~ija so mo`nosta od zabrzano isteruvawe od Germanija, vo otsustvo na drugi legalni na~ini na integracija vo zemjata, po eden mesec pe{a~ewe pristignaa vo kancelariite na Vladata na Severna Rajna - Vestfalija i pobaraa dozvola da ostanat (Bleiberecht). Mar{ot dolg eden mesec, koj zapo~na na 6 januari vo Keln, be{e kulminacija na dvegodi{nata politi~ka aktivnost, koja zapo~na koga Sojuzot na Romite i Sintite od Hamburg go prezede slu~ajot na romskoto semejstvo Axovi} od Jugoslavija na koi im se zakanuvaa so deportirawe. Vo mesecite po mar{ot, zaedno so branot na deportirawe na Romite, koj ja zafati Severna Rajna - Vestfalija i drugi germanski dr`avi, Romite odr`aa serija {iroko publikuvani protesti. Mar{ot i eksplozivnata politi~ka aktivnost spa|aa vo retkite slu~ai se do denot na izleguvaweto na Romite na ulicite i nivnoto barawe za ostvaruvawe na svoite prava po inicijativa zapametena od dvi`eweto za ~ovekovi prava vo SAD.

	Dvi`eweto naide na neprijatelstvo i na poddr{ka. So razvojot na nastanite se predizvika `estoka debata vo Vladata na dr`avata Severna Rajna - Vestfalija kade {to vladea~kata Socijaldemokratska partija ja razvi diskusijata: ministerot za vnatre{ni raboti, [nur, go pokrena slu~ajot na barawe prestoj na jugoslovenskite Romi, dodeka ministerot za socijalna politika, Hajneman, im se sprotivstavi na otstapkite. Hajneman prevlada - Romite treba{e da si odat. Vo me|uvreme, katoli~kata dobrotvorna grupa Caritas od biskupijata Esen pokrena apel za "nova politika za begalcite", koja nema da gi tretira samite begalci, tuku pri~inite za doa|awe, preku nudewe socijalna pomo{ na dr`avite od kade {to poteknuvaat. Sledej}i ja incijativata na Caritas od Esen, pretsedatelot na Severna Rajna - Vestfalija, Johanes Rau, predlo`i kompromisno re{enie. Toj ponudi "reintegraciona programa" koja opfa}a dodeluvawe na ku}i i rabotni mesta vo masovnata romska naselba [uto Orizari ili "[utka" vo Skopje, za site odbieni barateli na azil koi mirno }e ja napu{tat zemjata.
	Ponudata stvori nesoglasici koi vo posledno vreme go uni{tija dvi`eweto. Dodeka site Romi so nesredeno pra{awe ~ekaa deportacija, pripadnicite na Sojuzot na Romite i Sintite i Evangelisti~kata Crkva prodol`ija da se zalagaat za pravo na ostanuvawe. Koga, vo septemvri 1990 godina, pribli`no 600 Romi ja prifatija ponudata "dobrovolno" da se vratat, vo zamena za domovi i rabota obezbedeni od Vladata na Severna Rajna - Vestfalija, dvi`eweto propadna.

	Od toga{, iljadnici jugoslovenski Romi bea proterani od germanskoto op{testvo i prinudeni da odat vo zemjite na porane{na Jugoslavija. Vo 1998 godina se navr{uvaat deset godini od golemiot institucionalen proekt so cel istisnuvawe na Romite od najgolemoto zapadnoevropsko op{testvo. Ovoj proekt denes e vo tolkava merka normaliziran {to mu se dava mnogu malku mesto vo pe~atot, iako site mesta kade {to se voo~uva (preno}i{ta za azilanti, aerodromi, grani~ni premini itn.) se otvoreni za javnosta.

	Golem broj Romi, nasilno odvedeni od Germanija, bea vrateni vo Makedonija, pa prekumerniot broj romski begalci pridonese dr`avata da stane mesto na izveduvawe na najgolemiot dosega zapadnoevropski proekt za razvoj vo vrska so Romite vo regionot na Isto~na Evropa. Makedonija be{e najsiroma{na republika vo porane{na Jugoslavija i vo tekot na nejzinata istorija, romsko i neromsko naselenie emigrira{e na sever i na zapad vo potraga po rabota. ^esto migracijata be{e i vo  ramkite na Jugoslavija - vo Belgrad ili vo relativno pobogatite severni i zapadni regioni kako Slovenija i Hrvatska. Za razlika od ostanatiot del od isto~niot blok, jugoslovenskite granici bea otvoreni kon zapad, taka {to pore{itelnite mo`ea da odat i da baraat rabota vo stranstvo.

	Zapadna Evropa, vo vremeto na ekonomskiot bum vo 60-tite i 70-tite godini na ovoj vek, im ponudi na Jugoslovenite i Turcite rabota kako nisko plateni, nekvalifikuvani rabotnici ili sezonski rabotnici. Germanija, koja vo 60-tite godini go do`ivea takanare~enoto "ekonomsko ~udo" na raste` i prosperitet, be{e osobeno privle~na cel za semejstvata od Jugoisto~na Evropa. Romite vo Jugoslavija naj~esto rabotea kako nekvalifikuvani fizi~ki rabotnici. Romot od Makedonija, sklon da go napu{ta domot vo potraga po podobri uslovi, mo`e{e da zamine vo stranstvo za da dobiva niski primawa po evropski standardi, no visoki primawa po jugoslovenski standardi. Mnogu Romi odedna{ i verojatno za prv pat mo`ea da vlezat vo srednata jugoslovenska klasa ili, barem, da ispratat pari doma za da mo`at nivnite semejstva da stanat sredna klasa.

	Makedonskite Romi, koi od ekonomski pri~ini zaminaa na zapad, naskoro po~naa da se naseluvaat vo Zapadna Evropa. Romskite deca u~ea vo zapadnoevropski u~ili{ta i porasnaa u~ej}i zapadnoevropski jazici. Lu|eto naseleni na edno mesto petnaeset ili dvaeset godini ve}e ne se "gasterbajteri", kako {to gi narekuva{e germanskata javnost, tuku lu|e koi mnogu ne{to gi vrzuva za taa zaednica. Povoenite evropski pravni propisi (po II Svetska vojna) koi se odnesuvaat na strancite, od koi dobar del bea mnogukratno menuvani vo poslednive godini, bea izgotveni taka da mo`at da go pobijat toj fakt. Vo mnogu zapadnoevropski dr`avi dobivaweto dr`avjanstvo e spored etni~kata pripadnost, a tamu kade {to postojat uslovi za integracija, birokratijata e nezgodna i ote`nuva~ka. Poradi toa, makedonskite Romi koi prestojuvaat vo Germanija ne mo`ea nepre~eno da gi ostvaruvaat zakonskite prava. Namesto toa, dodeka etni~kite Germanci od isto~niot del na Rusija dobivaa dr`avjanstvo vedna{ po doa|aweto vo Germanija, Romite od Makedonija bea prinudeni da dadat apsurdno tvrdewe deka tie se politi~ki begalci pod nadle`nost na @enevskite konvencii, ako sakaat da ostanat vo zemjata.Vo isto vreme, me|u politi~arite od docnite osumdeseti godini se pojavi foma na verbalna spogodba: na nekolku meseci, dr`avnite funkcioneri na site nivoa, s# do kancelarot, }e ja potsetea javnosta deka "Germanija ne e zemja za imigracija" i deka "^amecot e prepoln". Se misle{e deka Germanija e vo opasnost da potone ako im se dopu{ti dr`avjanstvo na strancite, osobeno na onie so temna ko`a.

	Taka Romite od Makedonija vlegoa vo procedurata na dobivawe azil i ja koristea kako ersatz vo podvojuva~kiot i oficijalno odobren sistem za steknuvawe na pravata, kade {to bea zate~eni. Vo sredinata na osumdesettite mnogu Germanci veruvaa deka germanskata azilantska politika e premnogu liberalna i deka taa, kako {to se izjasnuva{e javnoto mislewe, "gi povikuva lu|eto da ja iskoristat germanskata velikodu{nost". Faktot deka ogromen broj lu|e koi vlegoa vo procedurata za dobivawe azil bea lu|e kako makedonskite Romi, za koi procedurata ne mo`e{e da se primeni i koi, so ogled na drugi nedostatoci na germanskiot praven sistem, bea zapreni vo svoite obidi, samo go pottiknaa ova gledi{te. Strancite koi "go mamat sistemot" i koi "se odmoraat" vo azilantskite preno}i{ta, stanaa li~nosti od mitovite vo sekojdnevieto na germanskoto op{testvo.

	Bidej}i odredbite za dobivawe azil se vgradeni vo germanskiot Ustav, nivnata izmena zna~e{e promena na Ustavot. Bea potrebni re~isi deset godini da se odgovori na pritisokot na javnosta i da se smeni Zakonot za azil. Sepak, vo 1993 godina, so poddr{ka na konzervativnite partii vo sostav na vladata i opozicijata na Socijaldemokratskata partija, tie go storija tokmu toa i ja zatvorija dupkata vo Zakonot za azil. Ustavniot sud odlu~i da gi usvoi site amandmani, {to se sfati kako konsenzus na site pojaki igra~i vo politi~kiot spektar.

	Taka zapo~na deportiraweto. Vo igrata na proteruvawe na strancite Germanija ne be{e slepa vo odnos na bojata, a Romite bea deportirani samo zatoa {to bea Romi. Pribli`no polovina od Romite, so koi ECPR kontaktir{e vo Makedonija, bile vo Germanija. Pove}eto od niv bile tamu pove}e od dve godini i nivnite deca odele na u~ili{te vo Germanija. Nekoi od tie deca zboruvaat podobro germanski otkolku makedonski.

	Iljadnici makedonski Romi podolgo vreme `iveele vo Germanija i nikoj ne ja napu{til dobrovolno: na nekoi im bea sredeni dokumenti i si otidoa pred deportacijata, drugi bea deportirani. Od deportiranite site go opi{uvaa slednoto scenario: poedine~ni semejstva, koi `iveeja vo privatni stanovi ili domovi za azilanti, vo koi voobi~aeno `ivee{e me{ano naselenie, bea sobirani od strana na policijata. Toj den tie bile edinstvenoto semejstvo zemeno od domot. Policijata }e gi odvedela na aerodromot i eden socijalen rabotnik verojatno }e im dadel malku pari i/ili hrana. ]e gi stavele vo avion vo koj, spored tvrdewata, imalo samo Romi i }e gi vratele nazad vo Makedonija. Nekoi Romi izjavija deka ne im bilo dadeno dovolno vreme da si gi soberat rabotite {to im pripa|aat. Karakteristi~en e slu~ajot na 35-godi{niot g-din I.A. od Tetovo. Toj za ECPR go ka`a slednovo:

Vo Germanija bev pet godini. Me vratija vo 1994. Tie nemaat visoko mislewe za lu|eto kako nas. Jas bev registriran kako baratel na azil. Celoto semejstvo mi be{e tamu; isto i decata. Jas bev vo [tajnfurt, Vestfalija. Decata odea na u~ili{te. @iveevme vo dom za azilanti. Tamu ima{e Rusi, Arapi, Albanci i Romi od Kosovo.

Bevme deportirani. Dojdoa po nas vo tekot na denot. Ne bea vo uniformi. ^etvorica vlegoa vo stanot, a nekolkumina stoeja na vratata i nadvor. Ne ni dadoa duri nitu da otideme do bawata. N# odnesoa so policisko kombi do aerodromot vo Dizeldorf i n# ka~ija vo avion. Avionot be{e poln so Romi - site od Makedonija. N# odnesoa nazad vo Skopje. Na aerodromot nikoj ne n# voznemiruva{e - n# pu{tija slobodno. Jas sum od Makedonija, pa spored toa ne bev politi~ki zagrozen. Treba{e da ka`am deka sum Albanec od Kosovo. Taka }e ni dozvolea da ostaneme.

	Nekoi Romi, pak, bea voznemiruvani ili im bea konfiskuvani raboti pri vra}aweto vo Makedonija. 20-godi{niot Rom, Dan Akivovski, izjavi za ECPR:

Jas bev smesten vo `iveali{te vo Vupertal. Site lu|e vo `iveali{teto bea Romi od Jugoslavija. Prvo mi ispratija pismo deka treba za sedum dena da ja napu{tam zemjata. Sepak, ne si otidov. Potoa edno utro, po okolu edna nedela, tri ili ~etiri policajci dojdoa so dvajca lu|e od slu`bata za stranci. Be{e okolu osum ~asot nautro. Ne bea nasilni i mi dadoa kolku vreme sakam za da se spakuvam. Zedoa u{te pet ili {est lu|e od moeto `iveali{te i n# odnesoa na aerodromot. Site lu|e vo avionot bea Romi za deportirawe. Koga stignavme vo Makedonija, carinicite ni rekoa, ako imame pari ili stereo uredi, da im gi poka`eme. Na lu|eto koi im gi poka`aa svoite raboti na carinicite, ne{tata im bea odzemeni. Jas ni{to ne im poka`av, pa taka ni{to na zagubiv. Koga izlegovme od aerodromot, n# ~ekaa avtobusi i n# pra{uvaa kade sakame da odime. Jas rekov: "Kumanovo" i sega sum ovde.

	Od 1989 navamu vo cela Zapadna Evropa vladite usvoija zakon za isklu~uvawe na strancite koi ne doa|aat od zemjite na Evropskata zaednica. Mnogu Romi od Makedonija bile i vo drugi zapadnoevropski dr`avi. Sepak, i brojno i spored na~inot, Germanija dominira vo istorijata na deportiraweto na Romite vo Makedonija.

3. ROMITE OSTAVENI BEZ DR@AVA SO ZAKONOT ZA
   DR@AVJANSTVO NA REPUBLIKA MAKEDONIJA

	Prinudno odvedeni od Zapadna Evropa, iljadnici Romi ne stanaa ramnopravni ~lenovi na makedonskoto op{testvo. Pozna~ajni strukturalni pre~ki, kako pote{kotiite koi mnogu Romi gi imaat za da gi ispolnat barawata za makedonsko dr`avjanstvo, go spre~uvaat nivnoto integrirawe kako celosno ramnopravni ~lenovi na op{testvoto. Isto taka, mnogu Romi koi seu{te se ostanati vo Zapadna Evropa `iveat vo sostojba na nesigurnost poradi pote{kotiite ili nemo`nosta da steknat makedonsko dr`avjanstvo.

	Mnogu od Romite so koi ECPR ima{e sredba ne uspeale da obezbedat makedonsko dr`avjanstvo i ne bea dr`avjani na niedna dr`ava vo vremeto na posetata na ECPR, vo avgust 1997. Fait Kamberovski, pretsedatel na kumanovskiot ogranok na Demokratskata partija za celosna emancipacija na Romite vo Makedonija, izjavi za ECPR:

Vo Kumanovo `iveat okolu 5.000 Romi i grubo re~eno, 30% od niv ne se dr`avjani na niedna zemja. Situacijata e sli~na i vo Skopje. Ovoj problem, Romi bez dr`ava i bez mo`nost da stanat dr`avjani na bilo koja od porane{nite jugoslovenski republiki, e najizrazen tuka  vo severniot del na Makedonija, vo Kumanovo, Tetovo i Skopje.

	Romskiot voda~, Saladjin Rustemi od Tetovo, izjavi za ECPR deka pome|u 500 i 1.000 Romi od negoviot grad nemaat dr`avjanstvo. Eden slu`benik od Ministerstvoto za vnatre{ni raboti im objasni na ECPR deka vo naselbata [uto Orizari vo Skopje ima mnogu Romi bez dr`avjanstvo:

Po zemjotresot vo 1963 godina, be{e izgradeno getoto [utka. Isto taka, Romite od Makedonija se `enea so Romi od Srbija i Kosovo, pa mnogu lu|e koi prethodno bile nomadi se naselija tamu. Mnogu od ovie lu|e i nivnite deca ne se zdobile so dr`avjanstvo.

	Aktuelniot Zakon za dr`avjanstvo na Republika Makedonija stapi vo sila na 11 noemvri 1992 godina. Istiot gi zameni Zakonot za dr`avjanstvo na Socijalisti~ka Federativna Republika Jugoslavija od 1976 i Zakonot za dr`avjanstvo na Socijalisti~ka Republika Makedonija od 1977. Spored ~len 3 na toj zakon, licata mo`e da stanat dr`avjani na Republika Makedonija spored poteklo, so ra|awe na teritorijata na Republika Makedonija, priroduvawe ili me|unaroden dogovor. Zakonot e karakteristi~en za evropskoto zakonodavstvo, so toa {to ne prifa}a deka samo ra|aweto na teritorijata na edna dr`ava e dovolen preduslov za zdobivawe so dr`avjanstvo.

	Zakonot be{e usvoen vo uslovi na raspad na porane{na Jugoslavija, kako i sli~ni zakoni vo drugite republiki na porane{na Jugoslavija, Republika ^e{ka, Republika Slova~ka i dr`avite na porane{niot Sovetski Sojuz, makedonskiot Zakon za dr`avjanstvo treba{e da ispolni dve zada~i.  Prvo, makedonskiot Zakon za dr`avjanstvo treba{e da definira {to go konstituira po~etnoto gra|ansko telo na Makedonija i kakov status vo novata dr`ava }e imaat gra|anite na republikite od porane{na Jugoslavija. Vtoro, zakonot treba{e da opredeli kako i pod kakvi uslovi edno lice mo`e da dobie dr`avjanstvo vo dr`avata. Kako {to be{e jasno prika`ano na primerot so Republika ^e{ka, takvite zakoni mo`at da imaat dramati~en efekt vrz etni~kiot sostav na dr`avata; da potisnat odredeni segmenti od naselenieto na ekonomski i socijalni margini na op{testvoto i da gi odzemat pravata na odredeni poedinci. Poradi svoeto povr{no i nesoodvetno sogleduvawe na situacijata na mnogu gra|ani na porane{na Jugoslavija i sostojbite so administracijata vo vremeto na nejziniot kraj, makedonskiot Zakon za dr`avjanstvoto ne uspea da gi obezbedi porane{nite gra|ani na federacijata koi se vistinski vrzani za Makedonija, lesno da dobijat makedonsko dr`avjanstvo. Poradi toa, nedostatocite vo samiot zakon se presudna pri~ina za golemiot broj lu|e koi momentalno `iveat vo Makedonija bez dr`avjanstvo.

3.1. Edna godina za ednostavnata procedura

	Istoriski gledano, dr`avite nasledni~ki im dodeluvale dr`avjanstvo na dr`avjani od porane{nata dr`ava koi i ponatamu imaa postojano mesto na `iveewe na novosozdadenata teritorija, a samo vo posebni slu~ai spored nivno barawe. Sepak, Makedonija donese zakoni spored koi, samo licata gra|ani na porane{na Socijalisti~ka Republika Makedonija mo`ea avtomatski da stanat gra|ani na novata dr`ava. Golem broj Romi, spored Zakonot za dr`avjanstvoto od 1977 godina, ne bea gra|ani na SRM i spored toa ne bea pome|u vklu~enite vo inicijalnoto gra|ansko telo na novata dr`ava. Vakvoto dr`avjanstvo na republikite vo ramkite na SFRJ be{e ~isto simboli~no i nema{e ili ima{e sosem malo pravno dejstvo i pokraj viduvawata na Specijalniot izvestuva~ na Komisijata za ~ovekovi prava na ON "[...]." Spored toa, mnogu Romi koi mo`ea da bidat okvalifikuvani kako dr`avjani na SRM, ne najdoa vreme da go napravat toa.

	Odredbite vo vrska so toa, {to go konstituira osnovnoto telo na makedonski gra|ani, se izvedeni od ~len 26 na Zakonot za dr`avjanstvo na Republika Makedonija. Tuka be{e dogovoreno deka gra|anite na Socijalisti~ka Republika Makedonija od porane{na Jugoslavija, se dr`avjani na novata dr`ava. Pokraj toa, gra|ani na drugite republiki na porane{na Jugoslavija mo`ea zakonski da steknat dr`avjanstvo pod slednive uslovi:

Dr`avjanite na drugite republiki na porane{nata SFRJ [Socijalisti~ka Federativna Republika Jugoslavija] i dr`avjanite na porane{nata SFRJ so registrirano mesto na `iveewe vo Republika Makedonija mo`e da dobijat dr`avjanstvo na Republika Makedonija so podnesuvawe na barawe vo rok od najmnogu edna godina od stapuvaweto vo sila na ovoj zakon, dokolku se vozrasni i pred da go popolnat baraweto imaat postojan izvor na prihodi i legalno imaat prestojuvano vo Makedonija najmalku 15 godini.

	Zakonot spored ~len 26 ne predviduva kakva treba da bide sodr`inata na "baraweto", nitu pak uka`uva na zakonite ili podzakonskite akti koi bi ja pojasnile sodr`inata na vakvoto barawe.

	Efektot od vakvite barawa be{e po~uvstvuvan  kako disproporcionalen od strana na romskoto naselenie vo Makedonija. Prvo, ako se zeme visokata stapka na nevrabotenost pome|u Romite i diskriminacijata protiv niv pri dobivawe socijalna pomo{, mnogu Romi ne mo`ea da go zadovolat baraweto za "postojan izvor na prihodi". Vtoro, mnogu Romi koi podolg period `iveele vo Makedonija, nikoga{ formalno ne se registrirale kako postojani `iteli. Treto, mnogu Romi nemaa dovolno finansiski sredstva da platat 50 amerikanski dolari administrativni tro{oci koi im trebaa za da go pokrenat baraweto. Kone~no neadekvatnoto publikuvawe na procedurite od strana na Vladata ostavi mnogu barateli - od romska i neromska pripadnost - bez mo`nost za uspe{no podnesuvawe na baraweto vo opredeleniot rok.

	Osobeno ote`nuva~ko e baraweto za postojan izvor na prihod. Vladata se obide da razjasni deka baratelite mo`at da doka`at postoewe na razli~ni prihodi vklu~uvaj}i za{teda na smetka vo banka, isplata na socijalna pomo{ i  izjavi od deca, sudski zavereni, deka finansisiki gi izdr`uvaat nivnite roditeli. Me|utoa, zna~itelen broj lica od romska nacionalnost zarabotuvaat za `ivot na na~ini koi ne spa|aat vo nitu edna od navedenite kategorii. Ottamu, tie ne se vklopuvaat vo dadenoto barawe. Pokraj toa, ne e poznato kolkava suma pari treba da imaat vlo`eno vo banka za da stvorat postojan izvor na prihodi. Zemaj}i gi vo predvid visokata stapka na nevrabotenost i {iroko rasprostranetata siroma{tija vo romskata zaednica, baraweto za "postojan izvor na prihod" ima osobeno diskriminatorski efekt za baratelite od romsko poteklo.

	Druga pri~ina {to mnogu Romi ne dobile dr`avjanstvo vo prvata godina od stapuvaweto na zakonot vo sila, be{e uslovot nemakedonskite gra|ani da poka`at legalen dokaz za mesto na `iveewe vo Makedonija kade {to `iveele petnaeset godini. Za mnogu Romi be{e re~isi nevozmo`no da dadat dokaz bidej}i mnogu od niv vo vremeto na osumdesetite, `iveeja vo nekolku razli~ni mesta od porane{na Jugoslavija ili prestojuvaa vo Zapadna Evropa. Vo sekoj slu~aj, na mnogu Romi vo Makedonija sekoe barawe za mesto na `iveewe im pri~inuva problem poradi toa {to Romite vo porane{na Jugoslavija, kako i vo mnogu drugi mesta vo Isto~na Evropa, ~esto `iveeja vo neregistrirani stanovi ili mesta na `iveewe so nedovolno jasen praven status. Birokratskite pre~ki koi spre~uvaa legalen prestoj se poka`aa dovolno nepremostlivi vo mnogu slu~ai: Romite od Srbija ~esto te`neeja ili da go zadr`at mesto na `iveewe vo Srbija ili da nemaat mesto na `iveewe. Poradi toa uslovot za petnaesetgodi{no postojano legalno mesto na `iveewe e celosno nekonzistenten so vistinskata situacija na mnogu lu|e koi imaat vistinski koreni vo Makedonija. Vo toj kontekst, aktuelnoto barawe za petnaesetgodi{no postojano mesto na `iveewe e neprifatlivo.
	Isto taka, vo prvata godina od stapuvaweto na zakonot vo sila, se baraa administrativni tro{oci vo iznos od 50 amerikanski dolari (vo dolari). Mnogu Romi koi odedna{ se najdoa bez rabota vo dr`ava kade pristapot do stranskata valuta be{e privilegija na elitnite krugovi, a 50 amerikanski dolari be{e re~isi ednomese~na plata, ne bea vo mo`nost da ja iskoristat poednostavenata procedura.

	Ne e poznato kolku {iroko bea publikuvani zakonot ili ednogodi{niot grejs period, kako i toa dali bea napraveni napori da se informiraat poedinci koi baraa dr`avjanstvo preku postapkata za priroduvawe deka nivniot status vo novata dr`ava e bezna~aen. Pome|u ~lenovite na zaednicata za ~ovekovi prava na Makedonija postoi veruvawe deka toa {to zakonot ne dobi po{iroka publikacija, be{e edna od glavnite pri~ini {to mnogu lu|e ne mo`ele da podnesat barawe spored ednostavnata procedura.

	Kone~no, somnevaweto vo organite na Vladata, nastanato vo godinite na predrasudi i lo{ odnos, obeshrabri mnogu Romi koi mo`ea da dobijat status na legalno mesto na `iveewe, formalno da go pobaraat i da go registriraat.

3.2. Stranci

	Na 11 noemvri 1993 godina, site Romi i lica od drugi republiki na porane{na Jugoslavija koi seu{te ne uspeale da stanat makedonski dr`avjani, stanaa stranci vo potesna smisla na zborot i mo`ea da baraat dra`avjanstvo preku postapkata za priroduvawe, kako {to e dadeno vo ~len 7 od Zakonot za dr`avjanstvo na Republika Makedonija. ^lenot 7 uslovuva:

Dr`avjanstvo na Republika Makedonija so priroduvawe mo`e da stekne stranec koj podnel barawe za priem vo dr`avjanstvo na Republika Makedonija, ako gi ispolnuva slednive uslovi: 

1. da napolnil 18 godini `ivot;
2. do podnesuvawe na baraweto zakonski da prestojuval na teritorijata na Republika Makedonija neprekinato najmalku 15 godini;
3. da e psihofizi~ki zdrav;
4. da ima obezbedeno stan i postojan izvor na sredstva;
5. protiv nego da se ne vodi krivi~na postapka vo dr`avata ~ij dr`avjanin e ili vo Republika Makedonija;
6. da go vladee makedonskiot jazik;
7. negovoto primawe vo dr`avjanstvo na Republika Makedonija da ne ja zagrozuva bezbednosta i odbranata na Republika Makedonija 
8. da ima otpust od stransko dr`avjanstvo, odnosno dokaz deka }e dobie otpust ako bide primen vo dr`avjanstvo na Republika Makedonija.

	Administrativnite tro{oci za dobivawe dr`avjanstvo preku naturalizacija bea odredeni na 500 amerikanski dolari. Vo 1993 godina, 500 amerikanski dolari iznesuva{e polugodi{na prose~na plata na ~ovek koj seu{te ima sigurna rabota, a pove}eto sigurni raboti vo posledno vreme bea is~eznale. Kako odgovor na doma{niot i me|unarodniot pritisok, makedonskata vlada gi namali administrativnite tro{oci od 500 na 250 dolari. Ovaa cena e seu{te previsoka za dobivawe dr`avjanstvo, luksuz za najgolem del od Romite koi bea tolku nesre}ni da bidat proglaseni za stranci spored zakonot.
	Uslovite vo zakonot go napravija patot do dr`avjanstvo obeshrabruva~ki ili nevozmo`en i za mnogu Romi od porane{na Jugoslavija. Pokraj te{kotiite predizvikani so gorespomenatite barawa, koi se identi~ni so onie od prvata godina, postojat i drugi mo`nosti za odbivawe na barawata za dr`avjanstvo podneseni od strana na Romite. Pred s#, zna~itelen broj na lu|e bez dr`avjanstvo, me|u koi i golem broj Romi, ne mo`at da podnesat barawe bidej}i se so naru{eno zdravje. Isklu~uvaweto na fizi~ki i mentalno zabolenite poedinci predizvikuva surovo podvojuvawe i prekr{uvawe na ~lenot 7 od Me|unarodnata spogodba za gra|anski i politi~ki prava (MSGPP, vo original ICCPR). Negovata diskriminatorska priroda i posledici zna~at kr{ewe na ~lenot 26 od MSGPP. Vakvata sostojba predizvikuva i zagri`uva~ki pra{awa po odnos na kr{ewe na pravoto na privatnost, na primer, slu`benicite na ministerstvoto mo`at da nabavat listi na zaboleni od SIDA, rak ili drugi neizle~ivi bolesti. Terenskite istra`uvawa na ECPR otkrivaat deka dosega{nite medicinski pregledi bile formalnost taka {to sega lu|eto od instituciite za mentalno zaboleni efikasno se spre~eni da dobijat dr`avjanstvo.

	Vtoro, mnogu Romi prisilno vrateni od Zapadna Evropa pod strogata zakonska regulativa protiv strancite, mo`e da ne go vladeat dovolno makedonskiot jazik za da dobijat dr`avjanstvo. Ovoj problem, kako {to e utvrdeno, e osobeno izrazen pome|u pomladata generacija vo Skopje, a e slu~aj i vo Zapadna Makedonija, kade mnogu Romi se asimilirani kon albanskoto malcinstvo.

	Treto, poedinci bez sigurni primawa - a mnogu Romi spa|aat vo ovaa kategorija, seu{te ne gi ispolnuvaat uslovite za dr`avjanstvo. Pretstavnik na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, koj raboti vo oddelot za razgleduvawe na barawata za dr`avjanstvo, izjavi za ECPR deka tie gi zemale vo predvid i isplatite na socijalna pomo{ na baratelite ili na nivnite semejstva i deka nikoga{ ne odbile barawe za dr`avjanstvo dokolku baratelot ne mo`el da prika`e soodvetni primawa. Neodredenosta na ovoj odgovor so pravni nedoslednosti go isfrla na povr{ina faktot deka barawata za dr`avjanstvo nikoga{ ne stignuvaat do ministerstvoto sé dodeka, prethodno, celosno ne bidat pregledani od strana na lokalnite vlasti. Navistina, odbivawata od strana na lokalnite vlasti ne se izdavaat napismeno i te{ko e da se podnesat `albi koi  ne se pojavuvaat vo vladinite statistiki za poseduvawe ili neposeduvawe na dr`avjanstvo.

	Svedo{tvoto na Romi od Kumanovo, dadeno za ECPR, poka`uva deka podnesenite barawa ne se smetaat za kompletni ako Romot ne mo`e da poka`e soodvetni primawa, a lokalnite vlasti ne ja smetaat socijalnata pomo{. 40-godi{nata Romka, Vezira Sani, ka`a za ECPR deka slu`benicite od lokalnata slu`ba za podnesuvawe barawa za dr`avjanstvo go odbile nejzinoto barawe bidej}i, nitu taa, a nitu nejziniot soprug nemaat postojana rabota:

Jas sum od Srbija i nemam dr`avjanstvo. Vo Kumanovo `iveam trieset godini. Otidov da podnesam barawe za dr`avjanstvo i im gi poka`av site barani dokumenti. Tie sakaa da znaat koj me izdr`uva. Prodol`ija da me pra{uvaat: "Koj e tvojot  soprug ? Koj e tvojot soprug ?" Mojot soprug be{e ov~ar, no sega ne raboti i im rekov deka `iveeme od socijalna pomo{. Toga{ me pra{aa: "Kako }e se izdr`uvate?" Mi ka`aa da odam vo Srbija i tamu da podnesam barawe za dr`avjanstvo.

Podocna, koga razbrav deka baraat 500 amerikanski dolari, se otka`av od ponatamo{ni obidi za podnesuvawe na barawe. Jas nemam 500 dolari, pa zo{to da gubam vreme? Imam `eneti deca vo Srbija, no ne mo`am da ja preminam granicata za da gi vidam.

	Sli~no, 36-godi{nata Zijavere Mustafovska, Romka koja isto taka `ivee vo Kumanovo, izjavi za ECPR deka lokalnite vlasti go odbile nejzinoto barawe za dr`avjanstvo bidej}i nitu taa, a nitu nejziniot soprug, nemaat sigurni primawa:

Jas sum rodena vo Srbija i `iveam vo Makedonija petnaeset godini.  @iveam vo Kumanovo. Imam soprug i dete koe e rodeno vo Makedonija. Mojot soprug i deteto se makedonski dr`avjani. Mojot soprug nema{e pote{kotii da dobie dr`avjanstvo. Toj e roden vo Makedonija. Treba{e da plati samo 300 denari [pribli`no 10 germanski marki].
Jas nemam dr`avjanstvo. Otidov da podnesam barawe otkako toj dobi dr`avjanstvo.  Me pra{aa dali jas ili toj rabotime nekade. Mi ka`aa deka ne mo`am da dobijam dr`avjanstvo bidej}i mojot soprug nema rabota.

	^etvrto, zakonot ne go pojasnuva zna~eweto na "mesta za `iveewe", ostavaj}i &  na administracijata da odredi kakov vid smestuvawe e prifatliv i kakov dokaz e potreben za objektite da se smetaat za soodvetni.

	Na vrvot na strogite uslovi zadadeni so zakonot, Romite naveduvaat diskriminatoren tretman vo negovata primena. Vo 1996 godina, Human Rights Watch izvestuva za brojni tvrdewa vo vrska so odbivawe na barawata za dr`avjanstvo, podneseni od Romi koi gi ispolnuvaa site prethodno navedeni uslovi vo zakonot. ECPR be{e izvesten za sli~ni slu~ai za vreme na terenskoto istra`uvawe vo avgust 1997 godina. Eden takvo lice e 20-godi{niot Rom, S.A. Toj za ECPR izjavi:

Jas sum roden vo Makedonija i cel `ivot `iveam vo Kumanovo. Nikoga{ ne sum bil vo stranstvo. Po raspadot na Jugoslavija, za dobivawe dr`avjanstvo, treba{e da ima{ roditeli od Makedonija. Moite roditeli se od Srbija.  Tie ne se ven~ani. Majka mi seu{te ima srpsko dr`avjanstvo - crveniot jugoslovenski paso{. Tatko mi ima makedonska li~na karta, no  nema dr`avjanstvo. Dedo mi e makedonski dr`avjanin. Gi isprativ site dokumenti i ~ekav {est ili sedum meseci, no bev odbien. Ne znam vrz koja osnova go odbile moeto barawe, no veruvam deka moite dokumenti bea vo red.

	Slu`benicite na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti se `alat deka pove}eto problemi koi se odnesuvaat na razgleduvaweto  na barawata se sozdadeni poradi faktot {to makedonskite vlasti ne bea soodvetno podgotveni za raspa|aweto na Jugoslavija i deka slu`bite, koi porano razgleduvale po deset barawa mese~no, odedna{ se soo~ile so iljadnici barawa. Sepak, to~no e deka vo edna takva atmosfera na odredena kategorija na lu|e im bil dozvolen razli~en tretman vo sporedba so drugi i deka makedonskite vlasti ne mo`e da go koristat nedostatokot na administrativnata podgotvenost za raspadot kako opravduvawe za diskriminatorskiot tretman. Pokraj toa, kako {to e ilustrirano vo prethodno opi{aniot slu~aj, osnovnite administrativni pravila, kako {to se davawe pri~ini za odbivaweto ili izdavawe administrativni odluki vo pi{ana forma, so cel da ovozmo`at podnesuvawe `alba protiv odlukata, ne se po~ituvaat.

3.3 Bez dr`ava

	Te{ko e da se odredi to~niot,  duri i pribli`niot broj na lica bez dr`avjanstvo koi vo momentov se nao|aat vo Republika Makedonija bidej}i podatocite izdadeni od makedonskite slu`benici se zbunuva~ki. Na prvo mesto, ministerstvoto smeta vo "broj na barawa zemeni vo razgleduvawe" namesto vo broj na barateli so podneseno barawe. Bidej}i procedurata na dobivawe dr`avjanstvo ima najmalku tri instanci, izjavite od vidot na onie koi makedonskiot ambasador, Qubica Z. A~evska, mu gi prezentira{e na g-din Majkl Hadavej od Komisijata za bezbednost i sorabotka na Evropa, vo su{tina se bezna~ajni:

Tekovna situacija: vo Makedonija vo periodot od 11 noemvri 1992 do 31 dekemvri 1997 godina, so primena na principot na legalen kontinuitet sodr`an vo ~lenot 26, stav 1 od Zakonot za dr`avjanstvo, po slu`bena dol`nost be{e regulirano pra{aweto za dr`avjanstvo na 1.867.382 lica. Vkupno bile podneseni 73.888 barawa do Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, za regulirawe na toa pra{awe, t.e. pominale 123.354 barawa po site osnovi (priznavawe, odreduvawe i definirawe na pra{aweto za dr`avjanstvo).

117.684 od ovie barawa bea pozitivno re{eni, dodeka 5870 bea negativno re{eni. Od tie 5870 negativno re{eni barawa, za 490 bea podneseni `albi, {to zna~i deka za ostanatite 5180 barawa (0.26% od vkupniot broj `iteli na Republika Makedonija) odlukite se kone~ni. Toa zna~i deka regularnata (koja inaku sodr`i tri instanci) pravna postapka e iscrpena: administrativnata procedura koja pominuva dve instanci, (Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, kako odlu~uva~ki organ i Vladata koja e kompetentna za razgleduvawe na `albite), kako i mo`nosta za podnesuvawe `alba pred Vrhovniot Sud.

	Posleden pat, koga makedonskata vlada dala povrzana izjava po pra{aweto na bezdr`avnost, be{e vo mart 1997, koga go izesti Komitetot za eliminirawe na rasnata diskriminacija deka 18.851 lica se bez dr`avjanstvo, me|u koi 4.356 Romi. Vo toa vreme, spored vladinta brojka, 68.989 lica, od koi 7.407 Romi bea so "nepoznat" status. Terenskoto istra`uvawe na ECPR poka`uva deka, vo odnos na Romite, ovaa brojka e nezamislivo mala.

	Makedonskite slu`bi tvrdat deka "problemot ne se sostoi vo re{avaweto na slu~ai na bezdr`avnost, tuku se sostoi vo menuvawe na dr`avjanstvo od edna federalna edinica vo dr`avjanstvo na druga federalna edinica." Ponatamu tvrdat deka, spored Zakonot za dr`avjanstvo na federativna Jugoslavija od 1949 godina i zakonite za dr`avjanstvo na republikite koi sledea po ovoj zakon, primatot e staven na dr`avjanstvoto na republikite ("federalnite edinici") i deka nitu eden poedinec ne bil ostaven bez dr`avjanstvo. Vo praktikata toa ne be{e vistina: mnogu poedinci nemaa republi~ko dr`avjanstvo. Kone~no, vo soglasnost so novite restriktivni zakoni za dr`avjanstvo niz cela porane{na Jugoslavija, site dr`avjani na federacijata ne mo`at avtomatski da dobijat dr`avjanstvo na dr`avite nasledni~ki.

	Romite bez dr`avjanstvo vo Makedonija ne mo`at da glasaat, a razgovorite so niv poka`uvaat deka tie nemaat dobieno dokumenti za patuvawe od strana na makedonskite vlasti, ne odrekuvaj}i gi nivnite prava na dobivawe takvi dokumenti spored ~len 28 od Konvencijata na ON koja se odnesuva na lica bez dr`avjanstvo. Romite izvestuvaat deka od sredinata na 1996 godina vlastite po~nale da baraat paso{i, iako tie mo`ele da ja pominuvaat granicata so Sojuzna Republika Jugoslavija samo so li~ni karti. 

	Kone~no, spored pretstavnici na romskata zaednica, so vladinata odluka izdadena vo juni 1996 godina, be{e odlu~eno na licata da im se ispla}a socijalna pomo{ samo dokolku imaat dr`avjanstvo. O~igledno, ovoj dekret be{e ukinat po protestot na romskite lideri. I pokraj s#, iako pretstavnici na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti go uveruvaa ECPR deka primaweto socijalna pomo{ ne zavisi od poseduvaweto dokumenti za dr`avjanstvo, nekoi Romi bez dr`avjanstvo mu ka`aa na ECPR deka, pri krajot na 1996 i vo po~etokot na 1997 godina, lokalnite vlasti prestanale da im ispla}aat socijalna poddr{ka. Na primer, 52-godi{niot ]amil Musli}, za ECPR izjavi deka ne dobil socijalna pomo{ vo poslednite deset meseci bidej}i ne e dr`avjanin na Republika Makedonija i pokraj faktot {to preku ~etirieset godini `ivee vo Makedonija. ^lenovite na Zaednicata na nevladini oragnizacii na Makedonija mu potvrdija na ECPR deka, sprotivno na tvrdewata na ministerstvoto, vo praktikata lica bez makedonsko dr`avjanstvo ne dobivaat socijalna poddr{ka.

4. PORAST NA ETNI^KITE TENZII 

	Nesigurnosta na sega{nata situacija na Romite vo Makedonija stoi vo dramati~en kontrast so nivnata bogata istorija.  Nau~nicite veruvaat deka Romite do{le na teritorijata na sega{na Makedonija pribli`no vo vremeto na doa|aweto na Turcite Osmanlii vo 13-ot i 14-ot vek. Vo vremeto na Otomanskata Imperija, na teritorijata na Makedonija imalo i Romi nomadi i Romi koi `iveele stati~no, a podatocite poka`uvaat deka i ednite i drugite bile nadgleduvani, dokumentirani i odano~uvani od strana na otomanskite vlasti. Iako otomanskata politika, osobeno politikata na odano~uvawe, gi delela muslimanite i hristijanite, so {to bila finansiski ponepovolna za vtorite, Romite verojatno bile razgleduvani oddelno i tretirani kako golema neprivilegirana grupa. Pome|u 17-ot i 19-ot vek, pome|u Romite koi se na{le na evropskite posedi na Otomanskata Imperija, imalo tendencii za premin od hristijanstvo kon islamska veroispoved.

	Romite ~esto begale od ropstvoto vo Vla{ka i Moldavija i preminuvale vo Otomanskata Imperija. Ovaa tendencija zna~itelno se zgolemila vo 17-ot i 18-ot vek. Begstvata dramati~no se zgolemile po ukinuvaweto na ropstvoto vo romanskite kne`evstva vo 19-ot vek so toa {to prethodno porobenite Romi bile osiroma{eni i oslobodeni. Do denes, edna od glavnite podelbi na Romite vo Makedonija e na t.n. vla{ki - onie ~ij romski dijalekt gi vrzuva za Romanija – i  nevla{ki Romi.

	Pome|u 1912 i 1918 godina Makedonija be{e mesto na krvavo vojuvawe i teritorijalna i etni~ka prevlast, posle koi nastapi kone~niot raspad na Otomanskata Imperija i teritorijata denes poznata kako Republika Makedonija stana del od prvata jugoslovenska zaednica. Slede{e posrbuvaweto i Makedonija po~naa da ja voznemiruvaat buntovni~kite grupi na revolucionerite avtonomisti vo sredinata na dvaesetite godini na ovoj vek. Novata realnost za pove}eto Makedonci vo periodot pome|u dvete Svetski vojni be{e bedata. Vo tekot na ovoj period dobar del od otomanskata socijalna struktura verojatno ostanal ist, pa postojat mali indikacii za nekakvo smenuvawe na `ivotot na Romite pome|u                      dvete vojni .

	Za vreme na Vtorata svetska vojna  najgolemiot del od teritorijata na dene{nata makedonska dr`ava be{e okupiran od strana na bugarskata vojska. Oblastite dol` zapadnata granica Oskata im gi dodeli na silite na Albanija koja be{e okupirana od strana na Italija (podocna od strana na Germanija). Evrejskata zaednica od Skopje be{e deportirana vo Au{vic-Birkenau, taka {to genocidnoto progonuvawe na Romite ostana postojana zakana za vreme na celata vojna. Romskata zaednica be{e po{tedena od masovno uni{tuvawe poradi brojni pri~ini, me|u koi najzabele`itelna be{e nivnata naklonetost kon islamot i tendencijata da se deklariraat kako drugi malcinstva. Oskata, vo koja dominira{e Germanija, be{e osobeno pretpazliva da ne predizvika intervencija od strana na neutralnata Turcija. Poedini Romi, koi ne bea muslimani i go obelodenija svojot etni~ki identitet, bea deportirani vo logorite na smrtta. Romite vo oblastite okupirani od strana na Bugarija bea isprateni vo bugarskata vnatre{nost i naterani prisilno da rabotat. Na krajot na vojnata, albanskite trupi pod vodstvo na Enver Hoxa preminaa vo Jugoslavija da gi zdru`at silite so partizanite na Tito i, spored nekoi izvori,                                        nasekade po~nale da se slu~uvaat sverstva.

	Popisot od 1948 godina poka`al deka pome|u Romite okolu 55% bile "rabotnici i kalfi", pribli`no 18% bile zemjodelci i obi~no obrabotuvale mnogu mali parceli zemji{te, odvaj ne{to pod 15% bile majstori zanaet~ii i pribli`no 7% bile "privatnici". Romite bile ekstremno malku pretstaveni vo drugite profesii kako "slu`benici" i "stru~ni vo odredeni oblasti". Povoenite popisi poka`uvaat deka vo Jugoslavija najgusta naselenost na Romite bila vo Makedonija.

	Romite na Balkanot se delat na mnogu grupi i ne e vozmo`no ovde da se iska`at site podelbi. Golema e razlikata pome|u onie koi zboruvaat na t.n. vla{ki dijalekti i onie koi zboruvaat na ostanati dijalekti. Podelbata se javuva i po odnos na religijata - Romite vo Makedonija se nakloneti da bidat muslimani, no postojat i hristijanski grupi. "Arlii", "Jerli" ili "Jerlides" e rasprostraneto ime za Romite naseleni na Balkanot, koi verojatno `iveele vo mnogu od naselbite i koi denes se nao|aat vo Makedonija sto godini, a mo`ebi i malku  pove}e. Romite bez postojano mesto na `iveewe se nare~eni "~ergari". Nekoi geografski razgrani~uvawa gi konstituiraa Romite vo organizacioni edinici - Romite vo Prilep zboruvaat sopstven dijalekt i se smetaat za zatvorena zaednnica. Kako i vo mnogu oblasti vo ju`na i isto~na Evropa, Romskite grupi vo Makedonija se podeleni po profesii. Grupite kako "Baruxii" se tradicionalno izrabotuva~i na barut, "Xambazite" se ili bea trgovci so kowi, "Burguxiite" pravat {ila, dodeka "Arabaxiite" tradicionalno izrabotuvale zapre`ni koli. Drugite "romski profesii" vo Makedonija bile bera~i na tutun, tene}exii, lo`a~i, ~asovni~ari i muzi~ari.

	Romskata sredna klasa prosperira{e vo otomanskite gradovi i seu{te mo`e da se najde vo gradovi kako Skopje i Gostivar, kako gi ispra}aat nivnite deca vo stranstvo da go izu~uvaat Koranot. Romite se del i od dervi{kite sekti vo Makedonija. Vo povoena Jugoslavija nastana zna~itelna proleterizacija, pa Romite rabotea vo mnogu fabriki, podignati vo Makedonija, kako del od socijalisti~kata razvojna politika. Mnogu od tie Romi denes se nevraboteni.

	Romite vo Makedonija, vo op{t slu~aj, se najmalku dvojazi~ni, a neretko trijazi~ni ili ~etirijazi~ni, zboruvaj}i nekakva kombinacija na albanski, angliski, germanski, romski, srpski i staroturski. Vo eden izve{taj od vakov vid ne postoi mo`nost da se prezentira celosnata etni~ka, lingvisti~ka, i socijalna kompleksnost na mnogute romski zaednici vo Makedonija i navistina mnogu od taa kompleksnost ostanuva nedokumentirana.

	Kako i vo mnogu dr`avi vo koi `iveat Romi, oficijalnata brojka koja se odnesuva na brojot na Romi koi `iveat vo Makedonija ne go odrazuva vistinskiot broj na Romi vo zemjata. Spored me|unarodno finansiraniot i nadgleduvan popis od 1994 god., Makedonija ima 1.945.932 `iteli. Od niv 1.378.687 se etni~ki Makedonci, 441.104 ili 22,7% se Albanci, 78.019 ili 4,0% se Turci, 43.707 ili 2,2% se Romi, 40.228 ili 2,1% se Srbi, 8601 ili 0,4% se Vlasi , a 38.309 ili 1,9% se "ostanati". Brojkite pred objavuvaweto, izdadeni od Ministerstvoto za vnatre{ni raboti vrz osnova na podatocite od 1994, poka`uvaa vkupen broj od 2.075.196 `iteli, od koi 47.408 Romi i 487.967 Albanci. Spored g-din Zoran Todorov od Ministerstvoto za nadvore{ni raboti, prethodnite brojki gi vklu~uvaat i makedonskite gra|ani koi `iveat vo stranstvo. Vo dvata pregledi od popisot od 1994 godina brojkata na Romite vo Makedonija zna~itelno e namalena, za razlika od 55.580 lica koi vo popisot od 1991 godina se deklarirale kako Romi. Ovoj popis premnogu go namaluva brojot na Romite: i pokraj postoe~kite i zabele`itelni romski naselbi vo Debar i vo Strumica, popisot od 1991 godina ne registrira deka tamu `iveat Romi. Romskite lideri procenuvaat deka vo Makedonija `iveat pome|u 150.000 i 250.000 Romi. 

	Pri~inite za otsustvoto na podatoci za Romite vo popisot se mnogukratni i komplikuvani, a granicata pome|u romskiot / ciganskiot i neromskiot identitet e nejasna. Najmalku dve grupi tvrdat deka nemaat romski identitet, ne se priznaeni od Romite kako Romi, no neromskoto naselenie gi smeta za Cigani. Eden krupen faktor koj pridonesuva za otsustvoto na Romite vo popisnite podatoci e pritisokot koj im go vr{at neromite da tvrdat deka se ne{to drugo. Od site zaednici koi gi poseti ECPR, ovoj problem e najizrazen vo gradot Tetovo vo Zapadna Makedonija, kade Romite izvestuvaat deka se pod pritisok na lokalnite Albanci da se identifikuvaat kako etni~ki Albanci. Ovoj pritisok osobeno se zasiluva za vreme na popisi i izbori.

	Zapadna Makedonija e srceto na najbrojnoto malcinstvo vo Makedonija, etni~kite Albanci. Pokraj zna~itelnoto naseluvawe na selata, Albancite se mnozinstvo od populacijata i vo pogolemite gradovi, kako {to se Gostivar i Tetovo. Gostivar, etni~ki izme{an grad so vidliva albanska, makedonska, romska i turska kultura, be{e scena na krvoprolevawe na 9 juli 1997 godina koga makedonskata policija pristapi kon ispolnuvawe na sudskata odluka da go trgne albanskoto zname  pred gradskoto sobranie, kade {to gradona~alnikot go ima{e postaveno pred nekolku meseci. Trojca lu|e bea ubieni, a desetici povredeni za vreme na nasilstvoto. Tetovo, koe go so~inuvaat pribli`no 80% Albanci, e mesto kade se nao|a albanskiot univerzitet, eden od centrite na albanskata nacionalisti~ka aktivnost vo Makedonija.

	Pogolemiot del od sudirot pome|u albanskite nacionalisti i makedonskta dr`ava se vodi na poleto na demografijata. Albancite gi obnovija tvrdewata deka se nedovolno zastapeni vo makedonskiot institucionalen i nacionalen `ivot i se povikuvaat na toa deka brojkite koi gi prika`uvaat ne go odrazuvaat vistinskiot broj na Albancite vo dr`avata. [iroko prifateniot bojkot na etni~kite Albanci i na popisot od 1991 i na me|unarodno finansiraniot i nadgleduvan popis od 1994 zna~ea deka dosega, obidite da se razre{i dosega{niot spor koj se odnesuva na vistinskiot procent na razli~nite etni~ki grupi vo Makedonija, se poka`aa kako neuspe{ni. Makedoncite, so koi zboruva{e ECPR, bea anksiozni i frustrirani od situacijata i me|u niv se rasprostraneti slednive veruvawa: "Tie vleguvaat vo golemi grupi od teritorijata na Kosovo"; "Niv gi vodat ekstremni nacionalisti koi ne se Makedonci, tuku Albanci od Kosovo"; "Tie imaat mnogu deca i se obiduvaat da ja albaniziraat zemjata"; "Tie se pobogati od nas"; "Tie ja kupuvaat Makedonija."

	Vo ovaa situacija se vodi studena vojna okolu identitetot na sekoj ~ovek vo dr`avata. Romite, koi `iveat vo oblasti koi se gusto naseleni so Albanci, potpa|aat pod pritisok da izjavuvaat deka se Albanci, da u~at vo albanski u~ili{ta i da glasaat za albanski kandidati na izborite. Od druga strana, makedonskite vlasti pretpo~itaat Romite da se izjasnat kako bilo osven kako Albanci, pri {to najprifatliv bi bil makedonskiot identitet no, ako go izberat romskiot, se prifa}a. Romite im se od polza na neromite samo za vreme na popisi i izbori. Identitetot vo Makedonija e re~isi celosno sredstvo, a romskiot identitet ~esto e ili predmet na trgovija ili privilegija na mnogu siroma{nite. Iako ekstremno razli~na grupa, ostanatoto naselenie gi smeta Romite za "Cigani".

	Pritisokot se javuva vo razli~ni formi. Prvo, romskite voda~i izvestuvaat deka, za vreme na popisi i izbori, na Romite im se nudi mito za da se vlijae na nivniot glas ili nivnoto ubeduvawe. Zemaj}i go predvid sega{niot stepen na siroma{tija vo Makedonija, takvoto mito mora da se gleda kako prinudno. Pritisokot zema i pozakanuva~ki formi: ECPR zabele`uva deka, osobeno vo naselbata Tetje vo Tetovo, kako i na ridot zad Arabat, romskite sosedstva se opkoleni od albanski sosedstva. Ovie romski ku}i se pokrieni so grafiti na albanskite nacionalisti~ki partii, osobeno Partijata za demokratski prosperitet na Albancite vo Makedonija (PPDSH/ PDPA). Grafitite se nao|aat samo vo blizinata ili na ku}ite naseleni so Romi, a ne vo oblastite naseleni so etni~ki Albanci. Eden romski voda~ vo Tetovo informira{e deka, otkako ne istaknal javno eden kandidat na PDPA, nekolku prepolni vozila so Albanci ja posetile negovata prodavnica, mu se zakanuvale i mu odzele stoka bez da ja platat.

	Kone~no, Romite se fizi~ki napa|ani od strana na etni~kite Albanci. Romite, so koi zboruva{e ECPR, a osobeno Romi od naselbata Tetje od Tetovo, izvestuvaat deka postojano se napa|ani od "huligani". Tie tvrdat deka, od 1990 godina navamu, pet ili {est romski devoj~iwa bile napadnati i siluvani na pustiot pat {to go povrzuva Tetje so centarot na Tetovo. Pokraj toa, postojat tvrdewa za pet ili {est napadi od strana na albanski bandi vrz romski ku}i vo naselbata Tetje. Za vreme na ovie napadi, grupi od po nekolku mladi lu|e navodno juri{aat na romskite ku}i, gi tepaat `itelite i im kradat predmeti, dodeka u{te pet do deset lu|e ~ekaat pred napadnatata ku}a. Iako site Romi so koi zboruva{e ECPR znaat za napadite vrz kku}ite, ECPR ne uspea da napravi razgovor nitu so `rtvi nitu so svedoci na ovie napadi bidej}i, spored eden Rom, "Site se prestra{eni". I eden lokalen policaec od Tetovo i Pomo{nik ministerot za vnatre{ni raboti, D-r Zoran Veru{evski, za ECPR izjavija deka se svesni za vakvite napadi, no nieden od niv ne sak{e da dade detali za ECPR.

	Napadite vrz Romite, od strana na Albancite, ne se ograni~uvaat samo na Tetovo. Romot po ime Nexbedin Teiri bil napadnat vo naselbata Bawica, nadvor od Gostivar, vo sredinata na juni 1997 godina, od strana na grupa od desetina Albanci koi go opkolile i go mavale so kamewa. Spored svedo~eweto na `rtvata, na ili okolu 17. juni 1997, g-din Teiri odel so nekolku negovi deca i deca na negoviot brat vo edno pole kraj grobi{tata na Bawica, nadvor od Gostivar, za da sobira staro `elezo. Edno od decata, so koi g-din Teiri sobiral `elezo, navodno sobiralo `elezo na okolu 40 metri od g-din Teiri, koga mu se pribli`ila grupa od desetina Albanci. G-din Teiri brzo do{ol da mu pomogne na sinot na negoviot brat i otkril deka eden od lu|eto dr`i no`. Drugite deca o~igledno dotoga{ se razbegale. Ma`ite formirale krug okolu g-din Teiri i negoviot vnuk i po~nale da frlaat so kamewa vrz niv od dale~ina od okolu deset metri, pritoa izvikuvaj}i epiteti so rasisiti~ka sodr`ina. G-din Teiri tvrdi deka bil pogoden vo rakata, gradniot ko{ i ustata i pretrpel o{tetuvawe na zabite. Ma`ite prestanale da frlaat so kamewa koga grupa Romi od romskata naselba vo Pazaneri, o~igledno sobrana od drugite deca so koi g-din Teiri sobiral staro `elezo, do{la da im pomogne. Spored g-din Teiri, toj se po`alil do policijata vo Gostivar i tie obvinile eden ~ovek , na vozrast od 25 ili 26 godini, za povrzanost so incidentot. Za 15 septemvri 1997 godina bilo zaka`ano soslu{uvawe, no ne se odr`alo. Do 20 maj 1998 ECPR ne dobi podatoci za bilo kakvo dejstvo prezemeno protiv napa|a~ite.  
Romite vo prete`no albanski oblasti se zaglaveni vo konfliktni situacii. Od edna strana egzistencijata na Romite zavisi od Albacite.  21-godi{niot O.R. od Tetovo izjavi za ECPR: "Nie `iveeme vo Makedonija, no rabotime za Albancite. @iveeme od Albancite. Nie Romite se nao|ame vo sredina. Sega na primer, koga ima{e glasawe za gradona~alnik, jas ne glasav. Mnogu Romi ne glasaa. Da izbirame strana ne  pretstavuva opcija za nas." Mnogu Romi se asimilirani vo albanskoto malcinstvo, delumno za da go izbegnat `igot {to se Romi. Sepak, vo albanskata zaednica tie pak se `igosani i za niv se upotrebuvaat takvi poni`uva~ki termini kako "mameluci".

	Od druga strana, obnoveniot albanski nacionalizam gi potsetuva Romite na yverstvata koi gi vr{ele Albancite za vreme na Vtorata svetska vojna, vo koja Zapadna Makedonija bila okupirana od italijanski i albanski trupi, kako i haoti~niot period na krajot na vojnata, koga albanskite trupi pod vodstvo na Enver Hoxa prejdoa vo Jugoslavija za da se pridru`at na partizanite na Tito. F.A., 42-godi{niot Rom roden vo tetovskata naselba Tetje, izjavi:

Vo Vtorata svetska vojna tie bea so fa{istite. Starite lu|e velat deka najlo{ite raboti {to se slu~ile za vreme na vojnata se slu~ile vo oblastite okupirani od Albanci. Vo edno {arplaninsko selo &  gi otsekle u{ite na edna stara `ena za da gi zemat nejzinite zlatni obetki. Vo toa vreme, eden }e ti ja zemel `enata, dodeka drugiot ti dr`el pi{tol vo glavata.

	Istoriski gledano, napadite na etni~kite Albanci, vo koi ima nasilstvo, gi potsetuvaat Romite na nekoga{noto maltretirawe od strana na Albancite.

	Rezultatot od naporite da se iznudi prika`uvawe na neromski identitet se ogleduva na mikroregionalno nivo. Samo vo Tetovo, dve sosedstva, vo koi `iveat pome|u 500 i 700 Romi, se deklariraat kako Turci. @itelite na Tetje i okolinata, so negovite 1.000 Romi, opkoleni so Albanci i prividno vo senka na Albanskiot univerzititet, se registrirani kako Albanci. Vo edna naselba, Potok, koja se sostoi od 200 ku}i vo koi `iveat okolu 2.000 Romi, Romite kako takvi i se deklariraat. Ova, spored Romite od Potok pretstavuva "uspeh" koj e postignat vo posledno vreme. Kombinacijata na ekonomska zavisnost, politi~ki manipulacii i strav sozdava osobeno {tetna foma na ugnetuvawe.

	Sepak, etni~ki motiviranoto nasilstvo ne se ograni~uva samo na oblastite kade se zboruva albanski. Romite od prete`no makedonski oblasti vo Centralna i Isto~na Makedonija izvestuvaat deka se napa|ani od strana na etni~ki Makedonci i deka vo poslednive deset godini me|uetni~kite odnosi drasti~no se vlo{ile.

	Spored svedo~eweto za ECPR, zemeno od 23-godi{niot Rom po ime S.I., toj i dvajca negovi prijateli, isto taka Romi, bile napadnati od grupa Makedonci vo Ko~ani, vo sredinata na juli 1997 godina. G-din S.I. ka`a deka so dvajca svoi prijateli oti{ol na gradskiot bazen. Samo {to vlegol vo vodata zdogledal ~etiri Makedonci kako opkoluvaat eden od Romite koj bil so nego i po kratka me|usebna raspravija, dobil dve {lakanici v lice. G-din S.I. se pribli`il do grupata i zabele`al deka negoviot prijatel se nalutil, no i deka se sobiraat u{te Makedonci, pa go ubedil svojot prijatel da se smiri i da si zamine. Tretiot Rom toga{ si zaminal ottamu, kako i Romot koj dobil {lakanica. G-din S.I. sepak zastanal da si gi sobere svoite raboti i kako {to se navednal da si gi sobere oblekata, krpata i ~asovnikot, prvo go udrile so noga, a potoa grupata go pretepala. Toj re~e deka mo`e da identifikuva trojca od negovite napa|a~i.

	Vedna{ po incidentot, g-din S.I. ja prijavil slu~kata vo ko~anskata policija i go odnele vo bolnica. Toj veli deka negovoto lice bilo pote~eno i krvavel od desnoto uvo. Vo bolnicata navodno mu go prevrzale uvoto, pritoa ne izdavaj}i mu naod i go odbile negovoto barawe da mu dadat anestezija protiv bolka. Potoa se vratil doma so roditelite. Spored g-din S.I. policijata vetila deka }e gi najde negovite napa|a~i, no do razgovorot so ECPR ni{to ne prezele. G-din S.I. tvrdi deka ottoga{ oti{ol edna{ vo policijata da se raspra{a za razvojot na istrgata, no eden policaec mu rekol: "Odi si, koga }e bideme spremni za vas }e ve povikame." Ne razbiraj}i {to se slu~uva, g-din S.I. se raspra{al ponatamu i mu ka`ale deka postoi somnenie deka saka da gi ubie svoite napa|a~i so elektri~na pila. Ispla{en, ne se raspra{uval ponatamu za prirodata na obvinenijata. G-din S.I. ka`a deka, od borbata navamu, ne go napu{ta romskoto sosedstvo, osven ako ne e apsolutno neophodno:

Toa be{e prvpat da se stepam so nekogo. Pominav tolku godini vo Germanija i tamu ne sum imal nikakov problem. Sega se pla{am da izlezam vo grad. Ne sum bil vo grad eden mesec. Lu|eto  vo Ko~ani se lo{i, no policijata ne apsi gaxe.

	Romite vo Ko~ani ka`uvaat deka napadite vrz niv od strana na neromskoto naselenie se mnogu ~esti. 19-godi{niot [ukri Mustafov isto taka bil napadnat od neromi dodeka prodaval na pazarot. Toj veli:

Jas prodavav plasti~ni kesi na pazarot vo Ko~ani, koga eden ~ovek - drug prodava~ - dojde do mene i po~na da me pcue i da me kolne. Be{e lut {to i jas prodavam i se dere{e navistina glasno. Zboruva{e odvratni raboti za mojata majka. Potoa me udri v lice. Jas mu vrativ. Dojdoa drugi dvajca i trojcata po~naa da me tepaat. Padnav na zemjata i po~naa da me udiraat so noga. Otkako prestanaa i me pu{tija, morav da odam vo bolnica i mi ja stavija nogata vo gips. Podocna otidov da prijavam vo policija. Tie zapi{aa s# {to mi se slu~ilo i rekoa deka }e proverat. Kolku {to znam, ni{to ne e napraveno za da se izvede rabotata na videlina. Policijata ne napravi ni{to.

	Romite od Vinica izvestuvaat deka, poradi za~estenosta na napadite vrz Romite vo Ko~ani, tie neprekinato se naseluvaat vo ruralni mesta kako Vinica. Edna Romka od Vinica, koja skoro se preselila so svoeto semejstvo od Ko~ani, re~e deka kone~no se otselile bidej}i, barem vo planinite, Romite se ostaveni na mira. Romskiot voda~ vo Vinica ka`a deka, za vreme na popisot vo 1994 godina, site od negovata zaednica se registrirale kako "Romi". Vo Vinica, kade lokalnata vlast e vo racete na nacionalisti~kata partija VMRO-DPMNE, verojatno e pobezbedno da se registriraat kako "Romi", otkolku kako "Turci", drugata mo`na lokalna opcija.

	Romite od Veles, ka`uvaat za sli~ni fizi~ki napadi od neromskoto naselenie. 24-godi{niot Rom, po ime Faik Demirov, go izjavi  slednovo za ECPR:

Vo Veles tri pati sum tepan od neromi. Posledniot pat be{e pred ~etiri meseci. ^etvorica izlegoa od eden bar i po~naa da me pcujat i da me narekuvaat "Cigan". Bea pijani. Gi pra{av {to se nafrlile vrz mene, a eden od niv dojde i po~na da me udira. Potoa dojdoa i drugite. Me udiraa so tupanici dodeka ne padnav na zemjata, a potoa po~naa da me udiraat so noga. Toa trae{e okolu deset minuti. Me ostavija da le`am na zemjata.
Nekoi lu|e povikaa policija, koi dojdoa i me odvedoa vo bolnica. Bev povreden i mi ja previja nogata. Policijata me raspra{a i zapi{a nekoi raboti. Tie gi doznaa imiwata na onie koi me tepaa od lu|eto vo barot, no ni{to ne se slu~i. Nikogo ne uapsija. Policijata gi znae imiwata na site huligani vo Veles, no ne prezema ni{to.

	G-din Demirov veli deka od krajot na osumdesetite etni~kite odnosi vo Veles se lo{i:

Neromite n# mrazat. Doa|aat vo grupi, n# zadevaat i n# narekuvaat Cigani. N# pcujat. N# napa|aat koga }e ja napu{time naselbata i koga }e pojdeme v grad. N# kolnat i gi narekuvaat romskite devoj~iwa so nepristojni imiwa. Ova ni go pravat naj~esto mladi lu|e. Ne e kako porano - sega nema doverba pome|u Romite i neromite. Ponekoga{ im odgovarame na tepa~kata, no naj~esto begame. Tie se mnogu pobrojni od nas.

	19-godi{niot Erzan Mustafov veli deka mu e `al {to ja napu{til Germanija, kade {to `iveel od svojata devetta do svojata sedumnaesetta godina:

Na site ni e `al {to moravme da ja napu{time Germanija. Dobro se slo`uvavme so Germancite. Nekoi od nas, koi bea vo Germanija, sega znaat kako e da se slo`uva{ so neromskoto naselenie.

5. "VIE CIGANITE NE ZNAETE KAKO ISPRAVNO 
    DA @IVEETE": POLICISKO I PRAVNO 
    MALTRETIRAWE NA ROMITE VO MAKEDONIJA

	Vo ~len 9, stav 1 od Ustavot na Republika Makedonija se veli deka "Gra|anite na Republika Makedonija se ednakvi vo slobodite i pravata, nezavisno od polot, rasata, bojata na ko`ata, nacionalnoto i socijalnoto poteklo, politi~kitoto i religiozno ubeduvawe, imotnata i op{testvenata polo`ba." ~lenot 54(3) dodava deka "Ograni~uvaweto na slobodite i pravata ne mo`e da bide diskrimnatorsko po osnov na pol, rasa, boja na ko`a, jazik, vera, nacionalno i socijalno poteklo, imotna i op{testvena polo`ba." Makedonija e i potpisnik na: Me|unarodnata spogodba za gra|anski i politi~ki prava; Evropskata konvencija za za{tita na ~ovekovite prava i fundamentalnite slobodi (ECHR), koja ja ratifikuva{e na 10 april 1997 god.; Evropskata konvencija za spre~uvawe na nasilstvoto, ratifikuvana na 6 juni 1997 god.; Me|unarodnata konvencija za eliminirawe na site formi na rasna diskriminacija, ratifikuvana na 18 januari 1994; i Konvencijata protiv nasilstvoto i drugo surovo, nehumano ili poni`uva~ko odnesuvawe ili kaznuvawe, isto taka ratifikuvana, na 18 januari 1997. Spored ~len118 od Ustavot, Me|unarodnoto pravo go ima statusot na doma{no pravo vo Makedonija. So ova se utvrduva deka: " Me|unarodnite dogovori {to se ratifikuvani vo soglasnost so Ustavot se del od vnatre{niot praven poredok i ne mo`at da se menuvaat so zakon." Kako prekr{uvawe na ovie obvrski, ECPR dokumentira{e primeri na zloupotreba vo site sferi na sistemot od krivi~noto pravo na Republika Makedonija.

	Na 21 avgust 1996 godina ili pribli`no okolu taa data, se slu~i golema tepa~ka pome|u Romite i Makedoncite vo [tip. Istata o~igledno zapo~nala prethodno so tepa~kata pome|u Romite i etni~kite Makedonci vo edna lokalna diskoteka. Eden Rom go izvesti ECPR deka kavgata zapo~nala seriozno koga edno romsko mom~e bilo pronajdeno pretepano pred eden hotel vo centarot na gradot, kade {to imalo svadba. Spored 17-godi{niot I.A., mom~eto le`elo pred hotelot "na zemja, oblieno vo krv, so ednoto oko pote~eno ". Potoa edna grupa Romi ja napu{tile svadbata za da se odmazdat i na{le i pretepale edno makedonsko mom~e koe, spored niv, po~nalo da im izvikuva navredlivi zborovi so rasna sodr`ina. Reagiraj}i na neproverenite glasovi deka istata grupa Makedonci go pretepala mom~eto Rom, edinaeset Romi prodol`ile vo pravec na diskotekata, podeleni vo dve grupi.

	Na patot kon diskotekata {estmina od Romite bile privedeni od lokalnata policija i odvedeni vo policiskata stanica vo [tip so policiskoto vozilo. Spored svedo~ewata na trojca od niv, policijata sekoj od niv go ispituvala poedine~no. Dvajca od ma`ite ka`aa deka bile primorani da potpi{at izjavi, za koi ne im dale prilika da gi pro~itaat i koi im bile iznudeni pod zakana. 17-godi{niot S.N. za ECPR izjavi:

N# vnesuvaa eden po eden. Me povikaa vo edna soba so {estmina policajci vnatre koi baraa da doznaat zo{to sum go pretepal maliot Makedonec koj n# pcue{e. Im rekov deka ne e moja vina. Rekov deka toj toa si go bara{e so toa {to n# pcue{e i navreduva{e i ka`uva{e gnasni raboti za mojata majka. Eden od policajcite zapi{a s#, no mo`ev da vidam deka ostanatie ne mi veruvaa. Potoa me nateraa da potpi{am izjava. Ne mi dadoa vreme da ja pro~itam. Onoj {to mi dade da potpi{am mi re~e deka, ako ne potpi{am, }e me odnesat dolu vo }elijata. Spored tonot vo negoviot glas, znam {to misle{e so toa.

	Site {estmina od privedenite Romi navodno trebale da ostanat eden do dva ~asa vo edna ~ekalna vo policijata. Potoa policijata odvela trojca od niv vo sobata kade {to bile ispituvani, kade {to navodno, {estmina policajci gi tepale so policiski palki.  Eden od ma`ite, 17-godi{niot S.N., posvedo~i deka bil nekolkupati udren od dvajca policajci, vo tilot i vo vratot, dodeka le`el na podot vo zgr~ena polo`ba:

Nie {estminata ~ekavme nadvor dodeka sekoj od nas be{e povikuvan vnatre da bide ispra{an. Potoa n# nateraa site da ~ekame dolgo vreme - mo`ebi dva ~asa. Kone~no me povikaa mene, eden moj prijatel i mojot bratu~ed odzadi i bez da ka`at nitu zbor po~naa da n# udiraat so palkite. Tamu bea site {estmina policajci zaedno. Sekogo od nas go zedoa po dvajca policajci. Me tepaa nasekade: po tilot, po vratot - sekade. Prodol`ija da udiraat i da udiraat. Padnav na podot i se sklup~iv kako topka, a tie prodol`ija da me udiraat, pa mi se ~ine{e deka seto toa trae{e so ~asovi.

	Potoa {estminata lu|e navodno, bile zadr`ani vo edna }elija do 16:00 ~asot naredniot den bez hrana i voda. Ostanatite petmina o~igledno bile dovedeni rano slednoto utro, kako i grupa od deset etni~ki Makedonci. Eden od Romite, koj be{e zadr`an slednoto utro, ka`a deka za vreme na ispra{uvaweto bil tepan deset ili dvanaeset pati so palki od strana na policajcite. Presmetkata pome|u romskata i neromskata banda, spored eden svedok, prodol`ila sporadi~no cela no}.

	Soslu{uvaweto bilo izvedeno docna popladne, naredniot den, povreduvaj}i gi pravata na privedenite, dadeni so ~len 6(3)(b) od Evropskata konvencija za za{tita na ~ovekovite prava i fundamentalnite slobodi (ECHR) i ~lenot14(3)(b) od Me|unarodnata spogodba za gra|anski i politi~ki prava (ICCPR), kade se veli deka treba da imaat soodvetno vreme i uslovi za da podgotvat odbrana. Spored svedo~eweto na privedenite, desetmina Romi i edinaesetmina Makedonci bile soslu{uvani zad zatvoreni vrati pod obvinenie za naru{uvawe na javniot red i mir. Romite oti{le na sudewe bez advokat, {to e vo sprotivnost so nivnoto pravo na pravna pomo{ po niven sopstven izbor, kako {to e propi{ano so ~len 6(3)(c) od ECHR i ~len 14(3)(d) od ICCPR. Nitu pak bea informirani za nivnoto pravo na advokat, kako {to e zagarantirano so ~len 14(3)(d) od ICCPR. Romite ispra{uvani nezavisno od ECPR potvrdile deka pra{awata na sudijata sugerirale deka toj smetal deka Romite samite se vinovni za tepa~kata, pritoa povreduvaj}i go nivnoto pravo od ~len 6(2) od ECHR i ~lenot 14(2), da bidat proglaseni za nevini dodeka ne se doka`e sprotivnoto, kako i nivnoto pravo na ~esno sudewe kako {to e propi{ano vo ~lenot 6(1) od ECHR i ~lenot 14(1) od ICCPR. Ponatamu, spored nivnoto svedo~ewe, zabele`ani se povredi na pravoto na ednakov tretman pred sudovite i drugite pravosudni organi, kako {to e zapi{ano vo ~len 5(a) od Me|unarodnata konvencija za eliminirawe na site formi na rasna diskriminacija. Navistina, edinaesetminata Romi bile osudeni na pari~na kazna od 6000 denari (pribli`no 200 germanski marki), presuda koja be{e precizirana kako 16 dena op{testveno korisna rabota. Makedoncite bile oslobodeni samo so ukor. Eden od osudenite Romi ka`al deka, dodeka bile ispra{uvani, sudijata mu rekol: "Vie Ciganite, ne znaete kako ispravno da `iveete."

	Od taa slu~ka, odnosite pome|u Romite i neromskoto naselenie vo [tip drasti~no se vlo{ile. 20-godi{niot E.R. za ECPR izjavi:

[tom ja napu{tivme sudnicata, makedonskite deca po~naa da n# zadevaat, kako pak da sakaat da se tepaat so nas. Nekolku dena podocna, eden Rom be{e pregazen na ulica od eden avtomobil koj ne zaprel. Jas mislam deka toa be{e namerno. Okolu {est ~asot istata ve~er eden Rom be{e pretepan na pazarot. Kone~no, stana tolku lo{o {to petnaesetmina otidovme vo policijata da im ka`eme deka vo [tip ne sme bezbedni. Ni rekoa "Ako imate problemi so Makedoncite, izvestete n#, nie }e se pogri`ime za toa". Dosega, s# treba{e da se smiri, no ne e taka. Odvaj pred dva dena pominuvav pokraj u~ili{teto, koga dve deca na motori pominaa pokraj mene vikaj}i "Cigani! Cigani!" Site sonuvame da si odime ottamu. Tamu ne mo`eme da `iveeme kako normalni ~ove~ki su{testva.

	Nasilstvoto protiv Romite ne dobiva soodveten tretman od strana na makedonskite vlasti, a me|uetni~kite tenzii sega redovno se manifestiraat vo vid na me|uetni~ki tepa~ki na ulica. Ova osobeno se odnesuva za centralna i isto~na Makedonija, iako ECPR dokumentira sudiri od takov vid i jugozapadno, vo Ohrid. ECPR zabele`a deka, pove}e ili pomalku, ima postojani uli~ni tepa~ki pome|u romski i neromski grupi i vo gradovite Del~evo, Ko~ani, [tip, Veles i Vinica, a situacijata e re~isi ista i vo Berovo, Kavadarci i Strumica. Vo mnogu primeri, takvite uli~ni tepa~ki se prosledeni so epizodi na maltretirawe od strana na policijata i neednakov tretman od sudovite, pri {to makedonskite vlasti se trudat da gi obvinat Romite za naru{uvawe na javniot red i mir. Vo ekstremni situacii, policiskoto maltretirawe i sudskata pristrasnost se kombiniraat za da postignat najvisok stepen na nepravda.

	Uli~nite tepa~ki ne se edinstveniot slu~aj vo koj vlastite gi povreduvaat pravata na Romite vo Makedonija. Policiskoto maltretirawe se zabele`uva naj~esto vo slednive okolnosti: prvo, policijata gi tepa Romite koga go prekr{uvaat rigorozniot zakon od 1995 koj zabranuva trgovija na otvoren prostor. Vtoro, voobi~aena praktika na policijata e da gi tepa osomni~enite Romi, so cel da izvle~e priznanie za storenoto ili kako forma na improvizirana kazna. Kone~no, koga Romot }e stane `rtva na etni~ki motiviran napad, policijata ~esto ne vr{i istraga ili ja vr{i nepropisno. Kaj makedonskite vlasti vladee sostojba na negirawe na faktot deka vo dr`avata postoi prestapni{tvo koe vklu~uva antiromska omraza. Vo nekoi slu~ai, kako vo gorespomenatite nastani vo [tip, maltretiraweto od strana na policijata mu prethodi na sudskoto maltretirawe.

5.1 Policisko maltretirawe na Romite vo Makedonija

	Policiskoto maltretirawe na Romite e nekontrolirano. ECPR dokumentira{e slu~ai na policisko nasilstvo vo Ko~ani, Kumanovo, Makedonska Kamenica, Ohrid, Prilep, Skopje, [tip i Tetovo. Noviot Zakon za trgovija, usvoen vo 1995 godina predizvika bran na fizi~ko nasilstvo protiv Romite od strana na policijata i vo zatvorite i na javni mesta. Drugo dokumentirano policisko maltretirawe e tepaweto na Romite kako tehnika na policisko isleduvawe ili kako zakonski nesankcionirana forma na kaznuvawe i propust za isleduvawe na rasisti~ki motiviranite prestapi. Kone~no, svedo~eweto na Romite poka`uva deka maltretiraweto na Romite od policijata stanalo del od romskata socijalna gletka, predmet na nacionalniot folklor.

5.1.1. Policiskoto maltretirawe na Romite vo kontekst na 
          Zakonot za trgovijata od 1995 godina

	Mnogu maltretirawa dokumentirani od ECPR se pojavile vo kontekst na Zakonot za trgovija, koj stapi vo sila vo juli 1995 godina. Ovoj zakon ovozmo`i pravna ramka za maloto stopanstvo koe spored makedonskite pravnici za stopanski dejnosti so koi zboruva{e ECPR, ima{e za cel da stane "poevropsko". Prethodnite pravni normi za regulirawe na trgovijata datiraa od Socijalisti~ka Jugoslavija ili bea usvoeni za vreme na kratkiot i neuspe{en obid na vladata na Ante Markovi}, vo periodot od 1989 do 1991 godina, da vovede pazarni reformi vo toj sistem. Posledicite od usvojuvaweto na ovoj zakon, posebno vo tekot na poslednite dve godini, bea dramati~niot porast na tepaweto na Romite od strana na policijata i najmalku eden slu~aj na smrt za toa vreme. Ona {to prethode{e na donesuvaweto, okolnostite i posledicite od donesuvaweto se izlo`eni ponatamu.

	Jugoslavija vo sedumdesetite se soo~i so ekonomski pote{kotii ~ii{to posledici treba{e da se osetat za vreme na osumdesetite. Me|utoa, so po~etokot na osumdesettite celata ekonomija na Jugoslavija zapo~na da se menuva i rabotite, koi dotoga{ tipi~no gi rabotea Romite, po~naa da is~eznuvaat. Mnogu raboti za nekvalifikuvani rabotnici po~naa da gi rabotat ma{ini. 45-Godi{niot Nexad Ibraimov izjavi za ECPR:

Ma`ite Romi od mojata generacija rabotea na orizovite poliwa vo Ko~ani kako nosa~i na vre}i so oriz, tovarewe i sli~no. No vo ranite osumdeseti godini, seta na{a rabota ja prezedoa kombajnite.

	Otkako ja izgubil rabotata vo fabrikata za prerabotka na oriz, g-din Ibraimov oti{ol na rabota vo lokalnata pivarnica:

Rabotnicite bea Romi, no ne i direktorite. Vo pivarnicata rabotea okolu stotina Romi.

No, vo 1990 godina fabrikata be{e privatizirana. Toa be{e katastrofa za Romite od Ko~ani:

Ja kupi eden biznismen. Rabotevme tamu u{te tri - ~etiri dena, a potoa dojdoa i ni rekoa "Slobodni ste", po {to stotina Romi ja izgubija svojata rabota. Sega tamu ima samo gaxe. N# zamenija so neromsko naselenie. Mislam deka povtorno vrabotija dvajca od Romite.

	Od momentot na svoeto osamostojuvawe na 17 septemvri 1991 godina, Makedonija se soo~i so te{kotii, duri i pogolemi od onie na drugi dr`avi od porane{niot komunisti~ki blok. Pokraj tehnolo{kata zaostanatost i mnogute vraboteni vo fabrikite, koi tipi~no gi blokiraa postkomunisti~kite ekonomii, Makedonija ima{e nere{eni politi~ki odnosi so svoite sosedi. Pristapot do albanskite pristani{ta stana s# pote`ok poradi nesoglasicite na dr`avata so golemoto albansko malcinstvo kako i serioznite problemi so infrastrukturata. Me|unarodnoto trgovsko embargo vrz Sojuzna Republika Jugoslavija vo 1992 godina seriozno ja iskomplikuva trgovskata razmena so porane{nata bratska jugoslovenska republika, ako se zeme predvid deka makedonskata politi~ka stabilnost, vo dobar del, zavise{e od prijatelstvoto so zapadnite zemji i me|unarodnoto prisustvo vo forma na trupite na UNPREDEP (Rasporedeni sili za preventiva na Obedinetite Nacii) i Organizacijata za bezbednost i sorabotka na Evropa (OBSE). Ponatamu, iako Evropskata zaednica stoi na makedonskata granica so Grcija, taa dr`ava sprovede trgovska blokada vrz Makedonija poradi toa {to Grcija ja obvini Makedonija deka gi uzurpira gr~kite dr`avni simboli i istoriski figuri. Vo takvata situacija naj~estite trgovski pati{ta na Makedonija vodea preku Bugarija do Turcija, iako odnosite so Bugarija bea isto taka ote`nati.

	Ekonomskite problemi vo Makedonija sozdadoa edna od najvisokite stapki na nevrabotenost vo Evropa voop{to i re~isi celosna nevrabotenost na Romite vo celata dr`ava. Vo momentov trieset od pribli`no iljada Romi vo Ko~ani imaat rabota koi prete`no rabotat vo dr`avnata {umska industrija. Romite od Prilep go izvestija ECPR za sli~ni problemi:

Porano ovde ima{e fabriki: tekstilni fabriki kako Biljana i Politeks i golemi grade`ni pretprijatija kako Partizanka. Sega site tie se zatvoreni. Edinstvenata fabrika {to seu{te raboti e Tutunski kombinat. Vrabotuvaat i Romi, no samo onie koi tamu ve}e rabotele pred 1990 godina. Mladite lu|e zavr{uvaat u~ili{te bez nikakvi {ansi da dobijat rabota vo fabrikite.

	Oficijalnata nevrabotenost vo Makedonija vo april 1998 godina, iznesuva{e 37,1%. Vo odnos na Romite, vo dokumentite podeleni od Ministerstvoto za nadvore{ni  raboti se veli deka "Na 30 mart 1996 godina, vkupniot broj nevraboteni lica vo Republika Makedonija be{e 233.892 [...], dodeka vkupniot broj nevraboteni Romi be{e 10.865 [...]." ECPR zabele`a masivna hroni~na nevrabotenost pome|u Romite. Porazitelno mnozinstvo na Romite so koi razgovaravme `iveeja od dr`avna socijalna pomo{. Vo ovaa situacija, diskriminacijata ne igra mala uloga. Eden Rom od [tip re~e:

Lokalnata fabrika za ~evli postojano vrabotuva - edna{ dadoa oglas za sto i pedeset rabotni mesta - no nikoga{ ne vrabotuvaat Romi. Uslovot e da se ima zavr{eno osnovno obrazovanie taka {to se prijavija mnogu Romi so soodvetna kvalifikacija, no ne vrabotija nitu eden edinstven.

	Vo Kumanovo `iveat okolu 5.000 Romi. Romite so koi zboruva{e ECPR mo`ea da gi navedat imiwata na site lu|e koi seu{te imaa rabota vo dr`avniot sektor. Rom na vozrast od 46 godini po ime Xevat Bekte{ovski za ECPR go ka`a slednovo: "Vraboteni se deset ili dvanaeset lu|e. Tie se ili vodoinstalateri ili uli~ni ~ista~i." G-din Bekte{ovski ne ja pripi{uva nevrabotenosta samo na ekonomskata kriza:

To~no e deka postoi ekonomska kriza. Navistina, vremiwata se lo{i za sekogo. No drugite Makedonci dobivaat stanovi i rabota. No ne i Romite.

	Efektot od masovnoto otpu{tawe na Romite od rabota, koe se slu~i vo Makedonija, e pove}estran. Pred s#, Romite naj~esto zemaat eksploatira~ki raboti; eden 16-godi{en romski sirak, koj `ivee so svojata tetka, za ECPR ka`a deka redovno pakuva kutii so grozje od 20 kilogrami za 10 denari (pribli`no 1/3 od edna germanska marka) od kutija. Od druga strana, nekoi Romi se svrtuvaat kon kriminalot, naj~esto vo forma na sitni kra`bi i {verc - dodeka drugi se obiduvaat da `iveat samo od skromnata suma koja im ja obezbeduvaat makedonskite socijalni slu`bi, 4200 denari (okolu 120 germanski marki) za semejstvo sostaveno od ~etvorica. Sepak, najgolem del po~naa da prodavaat po pazarite.

	Vo po~etokot na devedesetite, kako direktna posledica od zatvoraweto ili neefektivnoto rabotewe na pogolem del od makedonskiot industriski sektor se zgolemi sivata ekonomija, vklu~uvaj}i legalno i ilegalno prodavawe na javnite pazari, kako i nezavisna ilegalna uli~na trgovija nadvor od prostorot odreden za toa. Te{ko pogodeni od zatvoraweto na fabrikite, Romite bea najzastapeni pome|u uli~nite prodava~i.  33-godi{niot Rom od Gostivar,izjavi za ECPR:

Fabrikite gi zatvorija pred ~etiri - pet godini. Vo Gostivar glavnite fabriki bea fabrikata za keramika - Silika i tekstilnata fabrika - Goteks. Koga se zatvori Silika pove}e od sto Romi ja izgubija rabotata. Sega nekoi se obiduvaat da zarabotat svirej}i na svadbi, no najmnogu prodavaat tekstil na ulica. Re~isi site dobivaat socijalna pomo{, no 4200 denari ne se dovolno da se pre`ivee. Zatoa sega prodavame.

	Istovremeno koga se zatvorija fabrikite i Romite izlegoa na ulicite da prodavaat, sektorot na makedonskoto malo stopanstvo vo razvoj po~na da vr{i pritisok na vladata da ja skr{i nezakonskata trgovija. Toga{ se pojavija razli~ni argumenti, so cel da se ozakoni raspadot {to pretstojuva. Prvo, se poka`a deka na toj na~in se gubi zarabotuva~ka so nekontroliraniot priliv od {vercuvana stoka, osobeno tekstil i obleka od Turcija. Vtoro, na nezakonskata uli~na trgovija na javni mesta se pove}e se gleda{e kako na "neevropska" i deka ne e vo ~ekor so duhot na novoto vreme vo novata dr`ava. Kone~no, dokolku prodol`e{e nezakonskata trgovija, sigurnosta na kupuva~ite }e be{e izlo`ena na rizik.

	Vo avgust 1993 godina, so izdavawe na odlukata br. 23-2293/1 Vladata napravi obid da vovede red vo uli~nata trgovija. So taa odluka se obidoa da gi odvojat zemjodelskite proizvodi od ostanatata stoka za javna proda`ba, garantiraj}i legitimnost na istite pri proda`bata na otvoreno. Kone~no, vo april 1995 godina, makedonskiot parlament go ratifikuva{e noviot Zakon za trgovija. So ~len 6 od ovoj zakon be{e dozvoleno samo proda`ba na zemjodelski proizvodi, nekoi vidovi hrana i galanterija i bi`uterija,  zabranuvaj}i ja na efikasen na~in  proda`bata na tekstil na otvoren prostor.

	Ne e poznato kolku diskriminatorski intencii imalo vo izgotvuvaweto na noviot Zakon za trgovija. Pravnite eksperti i poedini ~lenovi na zaednicata za ~ovekovi prava, so koi zboruva{e ECPR, bea edinstveni vo svoite ubeduvawa deka ne e vozmo`no da postoele antiromski tendencii koi vlijaele na izgotvuvaweto na zakonot, bidej}i site bevme ubedeni deka antiromskite tendencii imaat malo vlijanie na politikata vo Makedonija, ako voop{to takvi i postojat. Bez ogled na s#, {iroko poznato e deka "sekoj znae deka Ciganite prodavaat tekstil", a nekolku policajci so koi zboruva{e ECPR, objasnija deka Romite, vo najgolem del, ne se vklu~eni vo nasilen kriminal, no poka`uvaat tendencii da se vklu~at vo krivi~nite  dejstva kako rezultat na {vercot i nezakonskata trgovija. Eden neromski advokat gi objasni za ECPR pri~inite za novata zakonska regulativa:

Zakonot mora{e da ja dobie sega{nata forma. Toa e dobar zakon. Ima{e mnogu {vercuvana stoka, a dr`avata be{e nemo}na da go sobere danokot od zarabotuva~kata. Isto taka, ne be{e vozmo`no da se regulira kvalitetot na uvezenata stoka bidej}i najgolem del od nea be{e {vercuvan. Prethodno lu|eto prodavaa s#. Ciganite prodavaa najmnogu tekstilni proizvodi, kako na primer farmerki, glavno doneseni od Turcija.

Zakonot od 1995 pretstavuva{e edno golemo podobruvawe. Prethodnata regulativa be{e socijalisti~ka i mnogu necelosna. Noviot zakon e dobar i mnogu efikasen. Ne se javuvaat mnogu problemi so istiot, osven mo`ebi problemot so Ciganite, no i toa ne e problem. Site dr`avi, koga }e vovedat zapaden sistem, ja reguliraat trgovijata na ovoj na~in. Site firmi moraat da bidat registrirani. Sostojbata treba da bide pod kontrola.

	Vo Makedonija postoi {iroko rasprostraneto veruvawe deka prodavaweto na ulica ne e ~esna rabota. Po se’ izgleda, mnogu lu|e so koi razgovara{e ECPR veruvaa deka toa voop{to ne e rabota. So ogled na pregolemata zastapenost na Romite pome|u novite prodava~i, `igot na uli~noto prodavawe nosi so sebe nejasni ili delumno jasni antiromski ~uvstva.

	Zakonot za trgovija vlijae{e na nesrazmerno golem broj Romi vo sporedba so neromskoto naselenie. Romskite lideri za ECPR izjavija deka Romite se zna~itelno pozastapeni pome|u nevrabotenite vo Makedonija i deka e mnogu voobi~aeno za Romite da zarabotuvaat za `ivot prodavaj}i na ulica ili na pazarite. G-din Moadin [aitovski, koordinator na kumanovskiot ogranok na Partijata za celosna emancipacija na Romite, za ECPR izjavi: "Na{iot problem se vika ~len {est. Od nego proizleguvaat re~isi site drugi problemi."

	Javnata proda`ba na otvoreno sekoga{ bila ograni~ena na strogo odredeni oblasti (pazari i kiosci) i vreme (pazarni denovi) duri i pred Zakonot za trgovija od 1995 godina. Isto taka, sekoga{ bilo neophodno da se obezbedi dozvola za javna trgovija. Edinstvenata novina vo noviot zakon e zabele`itelnoto otsustvo na tekstilot i oblekata vo listata na dozvolena stoka za proda`ba na otvoreno, duri i vo zakonski odredenite oblasti za toa. Sepak, po negovoto ratifikuvawe, noviot zakon obezbedi uslovi za popre~uvawe vo pogolemi razmeri na site formi na nezakonska trgovija na otvoreno. Toa zapo~na vo avgust 1995 godina i prodol`i dosega so promenliv intenzitet. Na udar bea prodava~ite bez dozvola i javnite prodava~i na tekstil i druga nezakonska stoka, policijata sega gi voznemiruva prodava~ite, osobeno romskite, i primenuva fizi~ko nasilstvo. Romite isto taka izvestuvaat deka ne dobivaat potvrda za priem ili drug dokument za konfiskuvanata stoka. Bidej}i najgolem del od Romite nemaat dovolno pari samite da razvivaat trgovija, tie se vo nadle`nost na gazdite od koi ja dobivaat stokata i za koi prodavaat. Eden Rom od Tetovo dade opis na toa so {to toj i najgolem del od Romite se soo~uvaat od usvojuvaweto na zakonot navamu:

Policijata ovde gi voznemiruva prodava~ite. Ne im dava da prodavaat. Koga }e dojde policaec saka da znae dali ima{ dozvola. No za da ima{ dozvola, treba da ima{ mesto. Jas nemam nitu ku}a; kako bi mo`el da dobijam proda`en prostor? Policijata ti ja zema stokata i treba da plati{ kazna. Ako ima{ vrski mo`e{ da si ja dobie{ stokata nazad, no dokolku nema{ vrski, policijata ti ja zadr`uva.

Stokata {to ja imame doa|a od bogatite lu|e koi ja uvezuvaat. Nie dobivame procent od proda`bata. Koga jas prodavav, zarabotuvav okolu 350 denari (pribli`no 12 germanski marki) dnevno. Koga odi{ kaj gazdata po stoka treba da garantira{ deka policijata nema da ti ja odzeme. Ova e ludost: kako }e znam deka policijata }e mi gi zeme ili nema da mi gi zeme rabotite. No mora da garantira{ ako saka{ da si ja prodava{ stokata. Ako policijata ti odzeme stoka, }e ima{ problemi od dvete strani: i so policijata i so gazdata.

	16-godi{niot Serdar Asanov od Ko~ani bil pritvoran od policijata i vo centralniot grad [tip i vo Makedonska Kamenica na severoistok. Toj izjavi za ECPR:

Pred {est nedeli otidov da prodavam na pazarot vo Kamenica. Nemav pari da zakupam prostor pa gi staviv moite raboti na {est kutii, redej}i gi edna na druga za da napravam eden vid masa. Be{e okolu {est ~asot nautro. Imav `enski ~orapi, mai~ki, ko{uli i nekoi detski ednodelni kompleti. S# na s#, imav obleka za okolu 36.000 denari (okolu 1.200 germanski marki). Toa ne bea moi raboti - jas rabotev na procent za drug. Nie prodavame i dobivame procent od proda`bata.

Re~isi vedna{ {tom ja postaviv tezgata dojde eden policaec i gi udri so noga moite kutii. S# ispopa|a na zemjata. Go zamoliv da ne gi klocnuva moite raboti bidej}i stokata sum ja primil od drug. Mu se izviniv i mu ka`av deka prvpat sum vo Kamenica. Toj re~e: "Da ti go ebam ciganskoto pleme." Koga mu rekov da ne me navreduva, toj me privede.

Vo policiskata stanica ima{e dvajca policajci. Prvo napravija spisok na moite raboti. Potoa gi odnesoa site raboti vo druga soba. Se odnesuvaa kako jas da sum prodaval za da im na{tetam. Zboruvaa raboti kako "Zo{to si protiv nas?" Gi pra{av zo{to mi ja klocnaa kutijata, namesto da mi ka`at da ne prodavam. Toga{ po~naa da me tepaat. Obajcata me udiraa so palkite po ramewata i po grbot. Ne sum siguren kolku dolgo, no  mi izgleda{e kako dva ~asa.

Potoa mi rekoa deka mo`am da si odam. Nemav pari da se vratam vo Ko~ani, pa gi zamoliv da mi dadat eden ~ift `enski ~orapi za da gi prodadam za avtobuska karta. Toa navistina go razluti povisokiot od policajcite i tripati me udri so tupanici. Morav vo Ko~ani da se vratam pe{ - site sedumdeset kilometri. Odev eden den i edna no}. Pred da zaminam, vo policijata mi dadoa talon so kazna od 7.000 denari (okolu 220 germanski marki) i mi rekoa deka }e odam vo zatvor ako ne platam vo rok od dva dena. Moite tetki pozajmija pari za da ja platat kaznata i da platat za konfiskuvanata stoka. Seu{te sme vo dolgovi. Ispla}ame po 3.000 denari (okolu 100 germanski marki) mese~no od socijalnata pomo{ i se obiduvame da `iveeme so ostanatite 1200 denari (okolu 40 germanski marki).

I porano sum imal problemi so policijata vo [tip. Toa be{e pred okolu {est meseci. Otidov tamu rano nautro, gi postaviv moite kutii i zapo~nav da prodavam. Naide eden policaec i me pra{a zo{to prodavam. Mu rekov "Za par~e leb". Toj mi stavi lisici, me dovede do policiskoto kombe i me stavi odzadi. Potoa me odnesoa vo policiskata stanica - ima{e dvajca policajci napred i eden so mene odzadi. Toj {to be{e so mene me tepa{e so palkata za vreme na vozeweto.

Koga stignavme vo policiskata stanica, me vovedoa vo mala soba i trojca policajci me tepaa so palkite. Za sre}a vujko mi bil na pazarot i koga videl deka me apsat do{ol pravo vo policikskata stanica. Me pu{tija koga toj pristigna. Toj me odvede do Ko~ani. Po edna nedela, dobivme po po{ta deka treba da platime kazna od 4.500 denari. Vo pismoto se vele{e deka, ako ne platime za edna nedela, jas }e odam vo zatvor {est meseci. Vo pismoto ne stoe{e ni{to za nekakva mo`nost da se po`alime na sud.

	19-godi{niot Rom [ukri Mustafov isto taka od Ko~ani, go izvesti ECPR deka i toj bil predmet na fizi~ko maltretirawe od policijata i vo Kamenica i vo Ko~ani:

Pred eden mesec otidov vo Kamenica da prodavam na pazarot. Prodavav sapuni i plasti~ni }esiwa. Eden policaec dojde i me pra{a od kade sum. Mu ka`av deka sum od Ko~ani. Toj mi re~e da pojdam so nego vo policiskata stanica.

Vo policiskata stanica mi gi odzedoa rabotite - dvaeset kutii sapun i 20.000 plasti~ni kesiwa. Vo glavnata soba ima{e trojca ili ~etvorica policajci. Eden od niv me odnese dolu vo edna }elija. Tamu be{e temno pa ne mo`ev dobro da gledam. [tom vlegovme vo sobata me udri so palkata po nozete, racete i stapalata. Potoa toj si otide, dojde drug i go napravi istoto. Potoa vleze tret i isto taka me tepa{e. Mislam deka toa trae{e okolu eden ~as. Mi go zedoa remenot i me ostavija tamu dvaeset i ~etiri ~asa bez hrana i voda.

Po dvaeset i ~etiri ~asa me stavija vo eden policiski avtomobil i me odvedoa nazad vo policiskata stanica vo Ko~ani. Me stavija na stol i me teraa da ka`am {to sum napravil. Im rekov deka prodavav sapuni i plasti~ni }esiwa vo Kamenica i barav da mi gi vratat moite raboti - im ka`av deka sapunite i }esiwata ne se moi i deka prodavam za drugi. Im rekov deka}e imam problemi so gazdata ako mi gi odzemat rabotite.

Potoa go tepale:

Eden krupen policaec me tepa{e tuka, vo Ko~ani. Me natera da gi ispru`am racete i me udira{e so palkata. Potoa me udri dvapati po grbot. Kone~no me pu{tija . Mi dadoa dokument vo koj se vele{e deka }e ima sudsko soslu{uvawe i mi ka`aa deka treba da platam 28.000 denari (okolu 950 germanski marki). Seu{te ne sum ja dobil kaznata. Ne mi gi vratija }esiwata i sapunite i sega ~ovekot za koj prodavam isto taka mi bara pari. Mi re~e da najdam pari ili }e treba da se presmetame. Ne znam {to da pravam.

	G-din Mustafov izjavil za ECPR deka pove}eto Romi vo Ko~ani, osobeno mladi Romi, imale sli~ni iskustva so policijata i deka taa epizoda e voobi~aena vo negovoto dosega{no iskustvo:

[to mo`am da ka`am? Moram da jadam, a tuka vo Makedonija, nemame drugi mo`nosti. Policijata me tepala okolu deset pati i pribli`no tolku pati mi ja odzemale stokata. Sekoga{ ti vreskaat da ne prodava{, no ne ni davaat druga alternativa.

	26-godi{niot Rom, M.N., ka`a za ECPR deka vo Tetovo bil predmet na takov nehuman odnos:

Tuka zakonot glasi:"Pla{i se od policijata". Imav problemi so policijata pred tri meseci. Prodavav na parkingot pred bolnicata koga eden policaec me fati. Go zamoliv da ne mi gi zema rabotite bidej}i `iveam od prodavawe. Ova e opasno bidej}i ako im prozbori{ ne{to, te tepaat so palkite. 
No, policaecot pobara da dojdam so nego vo policiskata stanica. Go molev. Mu rekov deka pove}e nema da prodavam na toa mesto, no toj mi re~e deka ne go interesira mojata prikazna i deka, ako prodol`am da zboruvam, }e ja probam negovata palka. Mu rekov deka jas sum ~esen ~ovek. Toga{ zastana i me udri. Pred site me udri so tupanica vo stomakot. Gledaa petmina ili {estmina lu|e.

Potoa mi stavi lisici, me odvede vo bolnicata i tamu me vnese vo edna mala soba. Nikoj vo bolnicata ne go zapre. Me vrza so lisicite za eden stol i po~na da me udira so palkata. Me udri dva pati ili tri pati. Eden udar me pogodi vo tilot i ja izgubiv svesta. Ne znam kolku dolgo sum bil vo bolni~kata soba. Imam ~uvstvo deka be{e okolu eden ~as. Koga se osvestiv, gi trgna lisicite od stolot, me vnese vo negoviot avtomobil i me odnese vo policiskata stanica.

Vo policiskata stanica mi ja konfiskuvaa stokata. Policaecot {to me vnese im ka`a na drugite deka sum mu prerekol dodeka zboruval, taka {to moral da me vnese vo edna bolni~ka soba za da mi odr`i lekcija. Eden od drugite policajci re~e: "Da sum bil jas, }e sum te skr{el od mavawe." [efot saka{e da znae kolku dolgo }e `iveam vaka. Mu rekov deka moram da prodavam za da gi izdr`uvam moite deca i deka, koga bi mo`el da biram, i jas bi bil {ef na policijata. Mi zapi{aa vo dosieto deka sum prerekuval i deka sum daval otpor. Potoa me pu{tija i mi rekoa deka mi davaat posledna {ansa i deka dokolku ova go storam u{te edna{, }e odam vo zatvor. Sega ve}e ne prodavam. Se obiduvam da `iveam od socijalnata pomo{, no taa e mnogu mala. Ne znam {to da pravam.

	20-godi{niot Orhan Seladin bil svedok na tepaweto na negoviot bratu~ed od strana na policijata poraradi prodavawe farmerki na ulicite od zapadniot del od Gostivar. Toj izjavi za ECPR:

Edna{ te predupreduvaat, potoa udiraat. Pred edna godina, mojot bratu~ed i jas prodavavme farmerki, mai~ki i xemperi vo parkot pred bolnicata. Policijata dojde i ni rekoa da si gi spakuvame rabotite i da si odime, no ne gi poslu{avme. Se vratija po dva ~asa. Jas gi vidov kako doa|aat, si gi sobrav rabotite i gi staviv vo torbata. No bratu~ed mi ne gi videl. Bea dvajca. Dojdoa do nego i po~naa da mu vikaat i baraa da im ka`e zo{to ne zaminal. Toj im re~e deka treba da prodava, bidej}i toj i negovite deca ne }e mo`at da se prehranat. Policaecot mu re~e "Toa ne e moj problem." Potoa eden od niv go udri so palkata po gradite. Toa go natera da se svitka i potoa policaecot go udri dvapati po grbot. Toj isto taka, go udri so noga i go udri edna{ v lice so tupanica. Potoa policijata mu gi konfiskuva{e rabotite i mu rekoa da dojde podocna vo policiskata stanica. Toj otide po edna nedela i treba{e da plati kazna od 8.500 denari (okolu 285 germanski marki).

	Vo Skopje prodava~ite izvestuvaat za policiski racii koi se slu~uvaat na dve nedeli, vo koi u~estvuvaat do 25 policajci i toa na Bitpazar, Zeleno Pazar~e i Kameniot Most, od koi posledniot e zatvoren za site prodava~i. 17-godi{niot A.M., koj redovno prodava `enski ~orapi i flasteri na Kameniot Most, za ECPR go izjavi slednovo:

Pred {est nedeli policijata me tepa{e poradi prodavawe. Ima{e golema racija koja se slu~i okolu deset ~asot nautro. Ima{e dve do tri kombiwa, koi dojdoa i gi blokiraa site mo`ni vlezovi kon mostot. Stavija sedummina ili osummina od nas vo edno kombi so dva-trojca policajci i n# odnesoa vo policiskata stanica. Edno mom~e potr~a i eden policaec go fati na okolu 200 metri od mostot. Podocna mi ka`a deka, koga go fatil, policaecot go tepal so tupanici i go udril so karate udar po vratot.

Koga stignavme vo policiskata stanica, n# nateraa da ~ekamee vo edna soba, a potoa n# vnesuvaa na ispra{uvawe eden po eden. Mene me ispra{uvaa trojca policajci. Napravija izve{taj vo koj {to gi vnesoa site raboti koi gi prodavav. Eden od policajcite me pra{a zo{to prodavam. Mu rekov "Prodavam za da imam {to da jadam."

Potoa policaecot pra{a: "Zo{to vie lu|e, la`ete i mamite nedol`ni lu|e?" Rekov "Jas ne la`am. Tie odli~no mo`at da vidat {to zemaat. Jas po cel den sedam na sonce za dvaeset denari."

Potoa eden policaec, koj ne be{e vo uniforma, zastana i po~na da me udira so palkata. Me udri tri - ~etiri pati po ramewata, grbot i po kolenata. Celo vreme vika{e "Zo{to prodavate? Da ne sum ve fatil u{te edna{ toa da go pravite!" Me nare~e "Cigan".

Potoa me zaklu~ija vo edna kelija so sedumminata ili osumminata so koi bev uapsen. Otkriv deka policijata tepala u{te eden od grupata. Tamu ostanav dvanaeset ~asa i me oslobodija docna nave~er - mo`ebi okolu 23:00 ~asot. Dodeka bev zatvoren ne mi dadoa ni hrana ni voda. Tatko mi i majka mi do{le da me vidat i donele hrana i voda, no policijata ne gi pu{tila. Ne bev osuden ili kaznet, no mi ja zadr`aa stokata. Ne mo`ev da odam edna nedela bidej}i policaecot me be{e udril po kolenoto.

Toa be{e tretpat kako bev uapsen. Prviot pat be{e pred sedum - osum meseci. Sum bil brkan mnogu pati. Edna{ gi preskoknav pedesette skalila na mostot vo tri skoka. Du{a mi izleze od strav. Raciite se slu~uvaat dva do tri pati nedelno. Sega e pomirno bidej}i e leto, no po~ekaj do prvata nedela od septemvri - toga{ }e ima racii tri pati nedelno. Policaecot koj sega patrolira tuka e fino mom~e.  Toj e na{a generacija, mo`ebi 19 ili 20-godi{en. Ne ni sozdava nepriliki. Samo ni veli da se trgneme od mostot.

	Eden Rom, koj ima dozvola za prodavawe na Bitpazar, najgolemiot pazar vo Skopje, no ~esto prodava zabraneta stoka kako ko{uli i farmerki, izjavil deka pokraj toa {to bil tepan pribli`no {est nedeli pred posetata na ECPR, eden policaec mu rekol "]e treba da te zatvorime desetina ~asa da se opameti{." Potoa bil zadr`an vo edna temna }elija okolu deset ~asa bez hrana i voda i bez da mu dozvolat da odi vo toalet. Ova o~igledno bilo protivzakonsko le~ewe na negovata `elba da prodava tekstil. Eden Rom vo po~etokot na april 1998 godina, navodno skoknal od Kameniot Most za vreme na edna policiska racija za da ne bide priveden.

	Romite isto taka tvrdat deka konfiskuvanata stoka policijata ednostavno ja odzema. Eden Rom vo Vinica ka`a deka policijata vo Berovo mu zela stoka vo vrednost od okolu 300 germanski marki, bez da mu dade potvrda za priem. Ednostavno go informirale deka ve}e ne smee da prodava. 18-godi{niot Sebastijan Sebadin za ECPR ka`a deka policijata mu odzela tekstilna stoka vo zapadniot del od Ki~evo:

Inspektorite mi ja odzedoa stokata na pazarot vo Ki~evo. Imav farmeki i ko{uli vo vrednost od pove}e od 1.000 germanski marki. Tie dojdoa, zapi{aa {to imam i mi gi zedoa rabotite. Toa se slu~i letoto 1996 godina. Mi rekoa da odam na sud, no seu{te ni{to nemam dobieno. Mislam deka ednostavno mi gi zele rabotite i gi prodale.

	Nakratko, ECPR gi zabele`a slednive policiski reakcii vo vrska so ilegalnata javna proda`ba: konfiskuvawe na stokata, kaznuvawe so mo`nost za `alba, kaznuvawe bez mo`nost za `alba, javno tepawe, priveduvawe i tepawe pri priveduvaweto. Vo praktikata toa varira od op{tina vo op{tina i, sekako, od den na den. Koga zapra{avme kako odlu~uvaat kogo da go uapsat, a kogo da go ostavat, eden policaec vo Tetovo ni re~e: "Ne postoi postapka. Gi apsime ako posakame. Nekoj den ni se dopa|a toa,  a drug den ne."

	Kone~no i mo`ebi najva`no, Romite izvestuvaat deka ne se cel na napadite poradi nivnata rabota kako uli~ni prodava~i, tuku poradi nivnata etni~ka pripadnost. Najgolem del od Romite so koi zboruva{e ECPR, bea nepopustlivi vo stavot deka policijata, pri sproveduvawe na Zakonot za trgovija, gi podvojuva Romite mnogu pove}e otkolku etni~kite Makedonci, posebno vo oblastite kade mnozinstvoto od naselenieto se Makedonci i Albanci. Eden Rom izjavi za ECPR:

Ako uapsat desetmina, te{ko deka me|u niv }e se najde eden Makedonec. ]e bidat samo Romi i Albanci.

	Zabele`livo e deka mal broj neromski prodava~i so koi razgovara{e ECPR, izvestuvaat deka bile priveduvani od policijata. Eden Rom nakratko ja opi{a svojata frustracija i o~aj vo Makedonija so slednive zborovi:

N# tepaat ako krademe, n# tepaat i ako prodavame. Vo isto vreme site znaeme deka rabota nema i deka gladuvame do smrt obiduvaj}i se da `iveeme samo od socijalna pomo{. Toga{, {to sakaat da pravime?

	Nekoi Romi, so koi razgovara{e ECPR, se obidele da se prisposobat kon propisite na noviot Zakon za trgovija. Toa zna~i deka ja napu{tile proda`bata na ulica i se obidele da registriraat proda`ba na sitni raboti vo legalno iznajmen kiosk ili {tand. Za da nekoj prodava svoja stoka na otvoren {tand mora da ima registrirano firma, da iznajmi {tand i uspe{no da pomine tri inspekcii. Ovie se vr{at od strana na op{tinski komisii. Mnogu od Romite so koi razgovara{e ECPR nai{le na pote{kotii pri obidot da gi dobijat neophodnite dozvoli. G-din A.H., 33-godi{en Rom od Gostivar, gi opi{a pote{kotiite koi gi iskusil koga se obidel da stane zakonski legitimen prodava~ i da registrira svoj kiosk:

Imav kiosk kade {to prodavav kozmetika i lak za nokti. Treba{e da pominam tri vida inspekcija, ako sakam da bidam legalno registriran: sanitarna i zdravstvena inspekcija, inspekcija za trud i socijalna politika i inspekcija za minimalni tehni~ki standardi. Na razli~nite inspektori im plativ vkupno 4.000 denari (okolu 130 germanski marki), no nitu eden od niv ne saka{e da potpi{e ni{to dodeka ne ja pominam inspekcijata za minimum tehni~ki standardi. Me|utoa, odlu~ija deka kioskot ne e dobro locirann, pa go odbija moeto barawe. Go podnesov baraweto vo prostoriite na slu`bata, a dokumentot za odbivawe go dobiv po po{ta.

So nade` deka }e ja povle~at odlukata, povtorno otidov kaj vlastite da gi pra{am li~no,  no mi odgovorija deka toa ne e mo`no. Mi rekoa "Ako tvojot kiosk be{e napraven od cvrst materijal, mo`ebi }e ja previdevme lokacijata, no za `al ne e, pa ne mo`eme da ti izdademe potvrda za minimum tehni~ki standardi." Imav ~uvstvo deka, ako podmitev nekogo, mo`ebi }e ja dobiev dozvolata, no ve}e bev potro{il 4.000 denari za inspekciski taksi i ne mo`ev pove}e da se rasfrlam so pari.

Mislam deka postoi `albena postapka kade mo`am da protestiram za odbivaweto na moeto barawe, no ne mislam deka }e pomogne bidej}i vo gradov se zatvoraat mnogu kiosci. Mislam deka ne sakaat nie da prodavame. Sum slu{nal za zatvorawe na 50-100 koisci. Ako si odbien, bi trebalo sam da se pogri`i{ za kioskot. Sum ~ul deka mnogu lu|e gi prodavaat kioscite za niski ceni biedj}i bile odbieni od inspekcijata za minimum tehni~ki standardi. Mojot kiosk e sega vo skladi{te. Mora da pla}am le`arina za da go zadr`am. Ako ne go napravam toa, policijata }e dojde i }e mi go konfiskuva.

Edno vreme prodavav po iljada karmini dnevno. Sega nemam pari nitu da &  kupam karmin na mojata `ena.

	Vo me|uvreme, za vreme na trite meseci vo koi se obiduval da go registrira svojot kiosk kako praven entitet, g-din A.H. go posetile od policijata:

Dojdoa vo periodot od 12:00 do 13:00 ~asot, na 2 avgust 1996 godina. Ima{e ~etvorica ili petmina policajci koi dojdoa so kombi i me odvedoa vo policiskata stanica, kade napravija spisok na rabotite {to gi prodavav. Od policiskata stanica otidovme vo op{tinskite kancelarii, kade mi ja konfiskuvaa kozmetikata. Protestirav deka toa ne se moi raboti, a tie mi rekoa "Ne gri`i se, }e go sredime toa na sud."

Ne dobiv sudska pokana. Ne dobiv dokument da platam kazna. Nikoga{ ne se vrativ vo op{tinata da se `alam bidej}i ne sakav da dobijam kazna. Mislam deka, najverojatno, gi podelile moite raboti i gi zadr`ale za sebe. Ve}e ne mi e gri`a bidej}i pomina pove}e od edna godina, pa duri i da gi dobijam nazad, }e bidat rasipani; kozmetikata se rasipuva po izvesen period. Plativ okolu 50.000 denari (pribli`no 1650 germanski marki) za izgubenata stoka, a mislam deka mo`ev da ja prodadam barem za 20% poskapo.

	Svedo{tvata kako ona na g-not A.H. naveduvaat na toa deka op{tinskite vlasti ne ja odobruvaat masovnata registracija na ilegalnite prodava~i i deka makedonskite vlasti pove}e bi sakale takvite prodava~i, kako g-dinot A.H., ednostavno da prestanat da prodavaat. Sekako deka postoeweto na strogi regulativi mo`e ednostavno da ja pottiknuva slobodata na konfiskuvawe na stoka, dokolku Romite ne gi potplatat dovolno policajcite, a tie verojatno treba da potplatat pove}e od neromskoto naselenie.

	Na 9 avgust 1996 godina, okolu edna godina po stapuvaweto na zakonot vo sila, ~lenot 6 i brutalnoto spre~uvawe na ilegalnata trgovija vo Makedonija koe proizleze od nego, dovede do tragi~en incident, za koj implicitno postoe{e mo`nost vo zakonot i koj predizvika bura na policiski merki i aktivnosti na op{tinskite vlasti. Toj den, 41-godi{nata Romka po ime Rekibe Mehmed po~ina pri sproveduvawe na postapkata na apsewe otkako ja fatile, ja turnale od zad grb i potoa ja tepale za vreme na edna policiska racija na Zelenoto Pazar~e vo centarot na Skopje. 
11-godi{niot Jukse Mehmed, sin na g-|a Rekibe Mehmed i svedok na nastanot, za ECPR go ka`a slednovo:

Nie prodavavme krekeri i biskviti na Zeleno Pazar~e okolu pladne koga dojde policijata. Potr~avme. Jas tr~av pred majka mi. Jas sum pobrz od nea. Slu{nav deka zad mene ne{to se slu~uva i vidov eden policaec kako ja turka majka mi vo edna grmu{ka. Taa padna. Potoa ja udri dvapati so palkata vo tilot i ja klocna. Potoa me zdogleda i po~na da tr~a po mene. Se ispla{iv i izbegav.

Po nekoe vreme prestanav da tr~am i se vrativ. Majka mi le`e{e na ulicata. Verojatno nekoj ja izvlekol od grmu{kata. Po~nav da pla~am i da vikam "Mamo! Mamo!" Se sobra golema tolpa, dojde brat mi i ja odnese vo bolnica.

	Drugiot sin na g-|a Mehmed, 25-godi{niot Birsan Mehmed, isto taka prodaval na drugiot kraj na Zeleno Pazar~e koga zapo~nala policiskata racija na 9 avgust. Toj za ECPR ka`a:

Jas bev na drugiot kraj na pazarot i vidov kako doa|a policijata. Site po~naa da tr~aat. I jas gi grabnav svoite raboti i potr~av, no potoa ~uv deka se slu~ilo ne{to so mojata majka, pa se vrativ. Ja najdov na ulicata opkru`ena so tolpa lu|e. I’ te~e{e krv od dvete u{i i le`e{e vo nezgodna polo`ba. Ja podignav i pojdov kon bolnicata - blizu do Zeleno Pazar~e ima bolica - no u{te koga ja podignav znaev deka e mrtva.

Ja odnesov do vlezot na bolnicata. Na vlezot ja zedoa majka mi, no mene ne me pu{tija vnatre. Mi rekoa da ~ekam nadvor i ja zatvorija vratata.

	Tretiot sin na g-|a Mehmed, 15-godi{niot Suared Mehmed, za vreme na nastanot bil doma. Toj go opi{a ona {to sledelo:

Nekoj dojde ovde gore vo naselbata [uto Orizari okolu 12:30 da ni ka`e {to se slu~ilo. Tatko mi i jas otidovme pravo dolu vo bolnicata, no ne pu{taa nikogo vnatre. Nasekade okolu bolnicata ima{e policajci i n# dr`ea nadvor. Okolu 21:00 ~asot kone~no ni ka`aa deka po~inala i ni dozvolija da go odneseme teloto doma.

	Edinaesetgodi{niot Jukse Mehmed ka`a: "Vo bolnicata ni rekoa deka bila bolna poradi toa po~inala."

	Vo ponedelnikot, na 11 avgust, dva dena po incidentot, Ministerstvoto za vnatre{ni raboti objavi deka na autopsijata se otkrilo deka g-|a Mehmed po~inala od srcev udar. Kratko potoa, istra`niot sudija odlu~il deka, vrz osnova na autopsijata, nema da se povede istraga. Po kratko vreme, dnevnikot Nova Makedonija ja citira{e izjavata na tetkata na g-|a Mehmed deka e {teta {to ne go fotografirale teloto na po~inatata dodeka go kapele za pogreb, bidej}i imala golemi modrici po vratot i na desnoto ramo. Semejstvoto Mehmed mu ka`a na ECPR deka ottoga{ nikoj od vlastite ne kontaktiral so niv, nitu pak zemal izjavi od niv. Tie, isto taka, veruvaat deka vlastite ne kontaktirale so nieden od ostanatite o~evidci. Lokalnite televiziski stanici navodno snimile izjavi na svedoci i gi podnele do Ministerstvoto za vnatre{ni raboti, no, bidej}i ne e otvoren slu~aj, Ministerstvoto o~igledno ne gi zelo predvid kako legitimna forma na `alba. Pomo{nik ministerot za vnatre{ni raboti, D-r Zoran Veru{evski, za ECPR izjavi deka Ministerstvoto ne primilo nikakvi `albi za da go otvori slu~ajot. Semejstvoto na `rtvata veruva deka ne se prezemeni nikakvi disciplinski merki protiv policaecot koj e odgovoren za smrtta na g-|a Mehmed, a vakvoto tvrdewe go potvrduvaat i izjavite na D-r Veru{evski i portparolot na Ministerstvoto za nadvore{ni raboti, Zoran Todorov.

	Vo slu~ajot na Rekibe Mehmed, makedonskite vlasti o~igledno mislele deka e dovolno da se prika`e deka taa po~inala od srcev udar, so cel da zaklu~at deka nemalo nezakonsko odnesuvawe. O~igledno, site nadle`ni gi smetale okolnostite pod koi po~inala za irelevantni. Ponatamu, o~igledno na nikogo ne mu do{lo na um da ja pregleda zakonskata regulativa koja nalo`uva deka sredove~ni `eni treba da se vardat od nasilna smrt poradi zlostorstvoto koe go pravat koga prodavaat krekeri i biskviti na ulicite vo centarot na Skopje.

5.1.2. Kaznuvawe od policijata po "na svoja raka"

	Zakonot za trgovija predizvika zgolemuvawe na policiskoto maltretirawe protiv Romite vo Makedonija. Sepak, nasilni povredi na zakonot i me|unarodnite normi od strana na pretstavnici od makedonskata dr`ava, ne se slu~uvaat samo vo vrska so Zakonot od 1995 godina ECPR dokumentira nasilstvo vrz Romite i vo drug kontekst. Najzabele`livo e deka policijata gi osomni~uva Romite za zlostorstva i prekr{oci i ~esto gi tepa po zatvorite, a apsewata ~esto se odlikuvaat so jaki otstapuvawa od me|unarodnite normi na policiska postapka, osobeno vo oblasta na razumna upotreba na sila. Navistina, makedonskata policija verojatno ja gleda upotrebata na palkata kako priroden i neodvoiv del od policiskata istraga ili kako forma na brzo i lesno sproveduvawe na kaznata, bez maltretirawe so sudski postapki. Pokraj toa, pri apsewe na nekoj Rom od strana na policijata, ~esto nedostasuva silno osnovano somnevawe deka go napravil prekr{okot.

	Vo eden takov slu~aj bil vme{an 27-godi{niot Rom, Demir Sulejmanov od [tip. Toj go izvesti ECPR deka bil tepan od policijata vo seloto Krupi{te, vo mart 1998 godina, otkako toj eden i drug Rom, po ime D.[., bile privedeni vo vrska so kra`ba na dve ovci. Gospodin Sulejmanov ka`a deka toj i D.[. bile zapreni od soobra}ajnata policija koja im rekla da gi sledat so nivniot avtomobil. G-din Sulejmanov raska`uva {to se slu~ilo ponatamu:

Otkako pominavme okolu pet kilometri, stignavme vo seloto Balvan. Tamu n# zaprea dvajca policajci vo policiski avtomobil. Mislam deka verojatno bea pijani. Policajcite ni prijdoa i, bez da n# pra{aat ne{to, po~naa silno da n# udiraat so palkite, po glavata i po celoto telo. Po~uvstvuvav kako po~na da mi te~e krv od ustata i od nosot. Potoa n# stavija vo nivniot avtomobil i n# odvedoa do mestoto od kade gi bevme zele ovcite. Tamu, eden od policajcite go povika sopstvenikot na ovcite. Dvajcata od policajcite me izvedoa od avtomobilot i se najdov lice v lice so sopstvenikot, a eden od niv me opcu i mi re~e: "Site Cigani }e me zapomnat zasekoga{. Mo`am site da ve `rtvuvam." Potoa mi stavi lisici na racete i po~na da me udira so palkata pred site tamu. Koga prestana da me udira, toj gleda{e dodeka sopstvenikot me tepa{e so granka od drvo pred mojot drugar i pred dvajcata policajci. Potoa site trojca me tepaa po celoto telo. Vikav i gi molev da prestanat, no tie go izvadija mojot prijatel od avtomobilot i po~naa i nego da go udiraat. Po ova, n# odvedoa vo policiskata stanica. Koga stignavme pred vlezot n# stavija nadvor na zemjata i petmina policajci po~naa da n# tepaat, dva metra pred vlezot.  Potoa n# vnesoa vnatre, n# vrzaa za edna klupa vo hodnikot i pak n# tepaa. Bev u`asno `eden, pa pobarav voda, no mi rekoa: "Nema voda za Ciganite!" i pak po~naa da me tepaat. Me obvinija za kra`ba i me nateraa da potpi{am izjava. Cela no} ostanavme vrzani za klupata vo hodnikot. Slednoto utro n# oslobodija i jas otidov vo bolnica bidej}i ~uvstvuvav nesnosni bolki vo rakata. Vo bolnicata, doktorite mi rekoa deka rakata mi e skr{ena i deka treba da se stavi vo gips.

	Vo vremeto koga g-din Sulejmanov go prijavi incidentot do ECPR, negovata raka be{e seu{te vo gips. Toj re~e deka nema namera da podnese tu`ba protiv policijata bidej}i se pla{i deka dokolku podnese, tie }e mu se odmazdat.

	Drug slu~aj na policiska brutalnost e prijaven do ECPR od {tipskata romska organizacija, Zdru`enie na pravata na Romite. Na 16 april 1998 godina, 33-godi{niot Peru{an Ja{arov i 33-godi{niot Fejmi Demirov bile tepani od strana na policijata po nivnoto apsewe vo eden bar vo centarot na [tip. Peru{an Ja{arov slu~ajot go  raska`al na Zdru`enieto za pravata na Romite:

Fejmi i jas sedevme vo eden agol na kafe bar Lotos. Na drugiot kraj oda kafuleto se kockaa eden Rom i eden Makedonec. Makedonecot izgubi preku 10.000 germanski marki i, smetaj}i deka Romot ne igral ~esno, izvadi pi{tol i si gi pobara parite nazad. Nekolku pati ispuka vo vozduh. Site {to bevme vo kafuleto se ispla{ivme i sekoj se obide nabrzina da go napu{ti kafuleto. No nas dvajcata n# fati policijata. Go zgrap~ija Fejmi i mu ja svitkaa rakata zad grb, dodeka mene me prisilija da vlezam vo policiskoto vozilo. Bea petmina. N# odvedoa vo policiskata stanica kade {to po~naa da me ma~at. Me nateraa da ~u~nam i koga bev dolu so svitkani kolena, eden od niv me klocna vo gradite i od ustata mi pote~e krv. Potoa eden od policajcite me fati za kosa i me povle~e nagore. Potoa po~na da me udira po glava so palkata. Docna ve~erta vlegoa trojca drugi policajci i ja prodol`ija torturata. Potoa vo sosednata kancelarija, ~uv kako go udiraat i Fejmi. N# tepaa naizmeni~no vo periodot od polno} do pet ~asot nautro, a potoa n# odvedoa vo druga kancelarija na ispra{uvawe. Me pu{tija vo 11 ~asot pretpladne za da otidam vo bolnica.

	G-din Ja{arov, koj bil mnogu lo{o povreden, poradi udarite so noga {to gi primil v lice, bil pu{ten od bolnica po eden den bidej}i ne mo`el da gi plati bolni~kite tro{oci. Na 17 april, koga ECPR se obide da go intervjuira, ne mo`e{e da zboruva povrzano.

	Vo svedo~eweto za ECPR na 17 april, drugata `rtva, g-din Demirov ka`al deka petminata policajci privele trojca Romi i eden Makedonec. Makedonecot bil ~ovekot koj se kockal i koj pukal so pi{tolot vo kafuleto. Eden od trojcata Romi pristignal za vreme na apseweto, po tepa~kata koja se slu~ila na drugiot kraj od kafuleto. G-din Demirov ka`al za ECPR deka petminata go tepale vo zatvorot i deka, po tepaweto, bil prisilen da stoi cela no}. Eden policaec ~ij identitet mu e poznat na ECPR, go navreduval negovoto etni~ko poteklo i izrekol genocidni zakani protiv "Ciganite". G-din Demirov bil osloboden vo 7:30 narednoto utro. Nitu g-din Demirov nitu g-din Ja{arov ne bile obvineti za nikakov prekr{ok, no i dvajcata bile informirani deka se o~ekuva da svedo~at za tepa~kata vo kafe bar Lotos. Eden doktor izjavi deka e spremen da svedo~i vo ime na g-din Ja{arov. Zdru`enie na pravata na Romite se obiduva da obezbedi advokat za g-din Ja{arov i g-din Demirov. Romskata organizacija ^erewa, so sedi{te vo [tip, isprati otvoreno pismo za incidentot do makedonskata televiziska stanica Sitel, no do denes tie ne go publikuvale nastanot ili pismoto.

	Upotrebata na palkata e osobeno voobi~aena koga Romite se privedeni vo vrska so uli~ni tepa~ki. Tipi~en primer e Ko~ani: tamu me|uetni~kite sudiri se voobi~aeni, a Romite izvestuvaat deka ~esto se napa|ani bez pri~ina od strana na neromskoto naselenie. Posle edna osobeno seriozna tepa~ka, koja se slu~i vo avgust 1996 godina, mladiot 18-godi{en Rom, po ime R.I., navodno bil priveden i tepan od strana na policijata, o~igledno kako improvizirana kazna. Toj za izjavi ECPR:

Nie si imavme romska diskoteka vo eden od lokalnite hoteli. Be{e avgust - turisti~ka sezona - i vo gradot ima{e mnogu lu|e. Diskoto trae{e do polno} ili do eden ~asot nautro. Pri krajot na ve~erta edna pogolema grupa neromi dojde od druga diskoteka i po~naa da n# narekuvaat so razni imiwa. Ka`uvaa nepristojni raboti. Nekoi od nas izlegoa od diskoto da gi presretnat.  Bevme okolu petnaesetmina. Taa no} gi pretepavme i gi frlivme vo rekata.

Posle toa n# sledea okolu edna nedela. Edna no} izlegov so edni prijateli i sedev vo edno kafule so nekolku devojki. Zabele`avme deka se okolu nas. Podocna se ka~uvavme na rit~eto kon spomenikot nad gradot. Po pet minuti otkrivme deka sme celosno opkru`eni so neromi.

Trojca od niv se iska~ija do nas i ni rekoa deka n# barale. Gi isprativme devojkite nastrana za da ne im se slu~i ne{to. Taka nie ostanavme trojca, a tie bea okolu pedestmina. Taa no} ubavo n# pretepaa. N# tepaa so palki za bezbol i sinxiri. N# tepaa dodeka le`evme na zemjata za{emeteni i vo krv. Koga bea zaminati, stanavme i se vrativme vo gradot. Sleguvaj}i od ridot, sretnav eden moj bratu~ed i toj me odnese vo bolnica. No}ta ja pominav vo bolnica so moite dvajca prijateli.

	Toga{ navodno stignala policijata i gi pokrenala formalnostite vo vrska so istragata. Vo istragata bilo vklu~eno, vo slu~ajot na g-din R.I., ispituvawe vo koe ne mu veruvale i tepawe od strana na policijata:

Sledniot den dojdoa od policijata vo bolnicata. Me odvedoa vo policiskata stanica. Moite dvajca prijateli ne gi zedoa bidej}i bea maloletni. Me vnesoa vo edna soba, me sednaa na edna masa i po~naa da me pra{uvaat {to se slu~ilo. Im ka`av kako n# napadna tolpata na ridot. Trojca policajci me ispra{uvaa i gi zapi{uvaa moite iskazi. Zboruvav otprilika okolu polovina ~as. Mo`ev da zabele`am deka ne mi veruvaat. Potoa po~naa da me udiraat so palkite. Me udiraa po grbot, slabinite i rebrata. Koga po~naa da me udiraat, stanav. Ne znam kolku pati me udrija, no ne be{e malku, a jas bev vo agonija bidej}i me bole{e od tepaweto od prethodnata no}. Po nekoe vreme prestanaa da me udiraat i me pu{tija.

Na krajot, sepak ni{to ne se slu~ilo:

Ne n# obvinija za krivi~no delo nitu nas, a nitu gaxeto koi n# pretepaa. Ni{to ne se slu~i.

               Eden policaec od Ko~ani se po`ali na ECPR deka ne e zadovolen od na~inot na koj se odnesuvaat Romite vo posledno vreme:

Tie [Romite] bea kako malcinstvo. Porano, koga }e se ka~ev vo nivnata naselba, me vikaa "G-dine [ef" i bea mnogu u~tivi. No sega, mnogu od niv bea vo Germanija i situacijata se izmeni. Imaat pari, verojatno ne~esno zaraboteni, pa otkako se vratija ednostavno ne se istite. No mene ni{to ne mi mo`at - tie se obi~ni Cigani.

	ECPR dokumentira{e policisko nasilstvo vo vrska so me|uetni~ki uli~ni tepa~ki i vo Ohrid. ^etirinaesetgodi{niot M.D. za ECPR go ka`a slednovo:

Pred {est nedeli, za vreme na edna tepa~ka, n# fati policijata. Be{e okolu 1:30 ~asot nautro. Se bea sobrale pove}e od sto lu|e za da se tepaat i toa trae{e okolu petnaeset minuti, imavme dobra borba. Koga se zadade policijata, site po~navme da begame, no policijata me fati mene i me odvede vo policiskata stanica. Vo policiskata stanica baraa da doznaat kako zapo~nala tepa~kata i koj bil so mene dodeka se tepavme. Ne sakav da im ka`am ni{to pa po~naa da me tepaat. Sedev na edna masa, a dvajca me udiraa odzadi. Me udrija tri ili ~etiri pati silno so palkite. Potoa morav da stojam polovina minuta dodeka mi vikaa. Eden od niv dvapati me udri po nozete so palkata, no na krajot se umorija i me pu{tija da sednam. Potoa ja viknaa majka mi. Taa dojde izutrinata da me zeme i otkako potpi{a ne{to, me pu{tija. No}ta ja pominav vo edna kancelarija so policajcite koi gledaa filmovi na televizija. Pred da dojde majka mi, mi rekoa da ne &  ka`am deka me tepale, inaku }e bide polo{o za mene. Mi rekoa deka, ako &  ka`am na majka mi ili na advokatot na sud {to mi napravile vo policiskata stanica, pak }e me tepaat i }e mu ka`at na sudot deka sum faten poradi droga, a potoa }e moram da odam vo popraven dom. Ne &  ka`av na majka mi, a nitu na advokatot deka me tepaa. Ima{e sudski proces, no jas ne otidov. Vleze majka mi, a jas sedev vo avtomobilot. Taa treba{e da plati kazna.

	M.D. ka`a deka, koga }e nastanat me|uetni~ki tepa~ki, Albancite, Romite i "Egip}anite" gi apsat mnogu po~esto otkolku Makedoncite. Toj n# izvesti deka policijata gi priveduva koga i da nastane tepa~ka vo Ohrid. Isto taka, n# izvesti deka poznava okolu petnaeset lu|e koi bile tepani od strana na policijata. Izjavite od vakov vid se mnogu porazli~ni od navodite na Pomo{nik ministerot za vnatre{ni raboti, D-r Zoran Veru{evski, koj vo intervju za ECPR vo avgust 1997 godina, izjavi deka vo Makedonija ne postoi uli~no nasilstvo.

	G-dinot Faik Demirov za ECPR ka`a deka vo Veles, iako neromskoto naselenie retko go priveduvaat zaradi uli~ni tepa~ki, Romite ~esto gi apsat i gi maltretiraat. Sli~no na toa g-din S.I., 23-godi{en Rom od Ko~ani, za ECPR izjavi:

Tie gi apsat na{ite sekoga{ koga mo`at. So }otek gi apsat i gi obvinuvaat bez pri~ina.

	Iako se ~ini deka ima zna~itelen porast na policiskoto maltretirawe na Romite po usvojuvaweto na Zakonot za trgovijata od 1995, mnogu Romi zboruvaa za policiskata brutalnost kako za normalna pojava, tolku poznat fenomen {to ne mora da se opi{uva. Eden Rom, koj prodava `enska dolna obleka na Kameniot Most, se izrazi vaka: "Mojot tatko prodaval tuka, kako i mojot dedo i negoviot tatko. Policijata go tepala tatko mi sekoga{ koga mo`ela. Go tepale i mojot dedo. Jas poteknuvam od generacii izlo`eni na policiski }otek." Poradi toa, te{ko e seriozno da se sfati tvrdeweto na Pomo{nik ministerot za vnatre{ni raboti, D-r Zoran Veru{evski, deka "Policiskata brutalnost ne postoi kako problem vo Makedonija."

	Mnogu malku slu~ai na policiska brutalnost se sankcionirani i mnogu malku policajci disciplinski se kazneti za prekumerna upotreba na sila. ECPR ne poznava slu~ai na Romi koi uspeale da dobijat nekakov nadomestok za pretrpenoto policisko nasilstvo. Ministerstvoto za vnatre{ni raboti i Ministerstvoto za pravda ne mo`ea da mu obezbedat na ECPR podatoci za policajci koi bile kazneti za prekumerna upotreba na sila. Human Rights Watch izvesti deka makedonskite vlasti prika`ale istra`uvawa so nekonzistentni podatoci za brojot na policajci koi bile disciplinski kazneti od 1991 godina navamu. Ponatamu, ~lenovi na makedonskata vlada dale izjavi vo koi gi odobruvaat demonstrativnite prika`uvawa na sila na makedonskata policija. Te{ko e da se izbegne zaklu~okot deka, ne samo {to vlastite ne pokrenuvaat istraga na tvrdewata za policisko nasilstvo protiv Romite, tuku ovaa praktika se odobruva ili barem se tolerira od visokite nivoa na Vladata na Makedonija.

5.2.  Minimizirawe na zna~eweto na ispadite na omraza protiv Romite

	Istra`uvaweto od strana na ECPR otkri deka policiskite i sudskite vlasti sistematski gi ignoriraat indikaciite deka ispadite se od rasisti~ki pobudi. ECPR ispita serija vakvi slu~ai na tendencioznost vo krivi~niot sistem. Tipi~en e sledniov slu~aj {to se slu~il vo Del~evo.

	Spored informacija na ECPR, pri me|uetni~kata tepa~ka koja se slu~ila vo Del~evo na 22 juni 1997 godina, policijata gi privela samo Romite u~esnici vo sudirot. G-din Emil [abanov za ECRP ka`al deka toj oti{ol so prijatel vo salata za bingo vo Del~evo na 22 juni okolu 21:00 ~asot, koga go napadnala grupa Makedonci koi im ka`uvale rasisti~ki navredi, gi pcuele, gi navreduvale nivnite majki i im velele: "]e napravime sapun od vas. Neka dojde VMRO na vlast, pa }e vidite." Neromskata grupa potoa gi napadnala i fizi~ki, udiraj}i gi so noga i mavaj}i gi so stapovi. Spored svedo~eweto na g-din [abanov, borbata traela okolu pet minuti za koe vreme drugiot Rom, g-din I.L., koj e dijabeti~ar, ja izgubil svesta. Spored g-din [abanov, toj bil "celiot vo krv". G-din [abanov ka`a deka napadot bil prekinat koga petmina ili {estmina vraboteni vo salata za bingo nasilno gi isfrlile Makedoncite.

	Otkako ja napu{tile salata za bingo, g-din [abanov i negoviot prijatel povtorno bile napadnati od grupa Makedonci, koja sega broela pome|u ~etirieset i pedeset lu|e. Tie gi pretepale dvajcata lu|e so drveni stapovi pritoa navreduvaj}i go etni~koto poteklo na semejstvoto na g-din [abanov. Pripadnici na grupata navodno predlo`ile da gi odnesat dvajcata ma`i do bliskiot most i da gi frlat vo rekata. Sepak, po nekolku minuti pristignala policijata i gi privela dvajcata ma`i. Potoa gi odnele vo bolnica, kade doktorite ja sanirale skr{enata raka na g-din [abanov. Mu izdale medicinsko uverenie, koe policijata navodno go zadr`ala. Vo vremeto na posetata na ECPR na Makedonija, rakata na g-din [abanov seu{te bila vo gips.

	Policijata im rekla na g-din [abanov i na drugiot Rom deka treba da platat kazna od po 4.500 denari (pribli`no 150 germanski marki) za naru{uvawe na javniot red i mir. Do 10 maj 1998 godina g-din [abanov ne primil nitu nalog za kazna nitu sudska pokana. Spored g-din [abanov, policijata gi rasterala Makedoncite bez nitu edna forma na ukor.

	G-din [abanov ka`a za ECPR deka okolu 800 Romi koi `iveat vo Del~evo pove}e ne ja napu{taat romskata naselba, osven koga moraat, bidej}i se pla{at od napadi od neromskoto naselenie. Toj izjavi:

Sega vladee nacionalizam. Tie n# mrazat nas, Romite. Ne n# pu{taat da izleguvame. Nie ne sme slobodni gra|ani. Ako dvajca ili trojca od nas sednat vo nekoe kafule, vedna{ se navrtuvaat na nas. Najlo{ata rabota e poni`uvaweto. Koga }e izleze{, te tretiraat kako ku~e. Postojano se slu~uvaat tepa~ki.

	Policijata i istra`nite vlasti pretpo~itaat da gi gledaat site epizodi na nasilstvo pome|u zaednicite kako "borbi pome|u bandite", otkolku da go identifikuvaat rasisti~kiot motiv vo nasilstvoto protiv Romite. Kone~no, bidej}i e {iroko zastapeno misleweto deka nema rasisti~ki motivirano nasilstvo protiv Romite vo Makedonija, sudovite go poddr`aa ova mislewe so zami`uvawe pred antiromskoto nasilstvo i zakanata od nasilstvo koga takvo ne{to }e se pojavi. Duri i tamu kade {to poplakite od Romite ne se odnesuvaat na takvi te{ki pra{awa kako etni~ki motivirano nasilstvo, policiskite i sudskite vlasti postojano nao|aat deka neromite se vo pravo ili ne im obezbeduvaat nadomestok na Romite koga }e stanat `rtvi na ispadi na nasilstvo.

	Vo prilog na ova odi i faktot deka vlastite ne go dovele na sudewe izvr{itelot na siluvaweto na edna romska devojka, prijaveno do ECPR vo Tetovo, pritoa svesno povreduvaj}i go pravoto na `rtvata na aktiven nadomestok spored ^len 13 od Evropskata konvencija za za{tita na ~ovekovite prava i fundamentalnite slobodi. Spored informacija na ECPR, 15-godi{no romsko devoj~e po ime A.R., bilo siluvano vo edna bolni~ka soba vo Tetovo. Svedo{tvoto obezbedeno od ECPR govori deka, edna ve~er pred stemnuvawe, pri krajot na juli, g-|ica A.R. oti{la vo bolnicata vo centarot na Tetovo za da se lekuva od izgorenici. Otkako &  bila uka`ana pomo{, taa zaspala na eden stol vo bolni~kata ~ekalna. Se razbudila po kojznae kolku vreme otkako po~uvstvuvala kako nekoj ja gali po kosata. G-|ica A.R. izjavuva deka nikoga{ prethodno ne go videla napa|a~ot. Koga g-ca A.R. mu rekla na ~ovekot da ja ostavi namira, toj nasilno ja vovel vo sosednata soba kade {to imalo metalna masa i eden stol. ^ovekot navodno ja zaklu~il vratata i ja dr`el g-ca A.R. vo sobata do mugrite, za koe vreme ja prisilil da ima seksualni odnosi so nego. Utroto, toj navodno ja pu{til na bolni~kiot parking, ostavaj}i ja do eden parkiran avtomobil. Spored semejstvoto na `rtvata, taa bila pronajdena od eden prijatel na semejstvoto koj ja odvel doma, a potoa vedna{ vo lokalnata policiska stanica. Policajcite potoa ja odnele vo bolnica, kade {to dobila medicinski izve{taj. Isto taka spored iska`uvawata na semejstvoto, eden ~ovek bil priveden, a potoa go pu{tile.

	Zboruvaj}i neoficijalno, eden policaec od policiskata stanica vo Tetovo ka`a deka ~ovekot bil osloboden bidej}i znaele kade `ivee i "nemalo mo`nost da stori drug prekr{ok ili da izbega". Isto taka, neoficijalno, policaecot go informira{e ECPR deka osomni~eniot e o`enet i dosega ne bil osuduvan za pogolemi krivi~ni dela. Tetovskiot na~alnik na policijata odbi da zboruva za ECPR. Prvoto soslu{uvawe bilo zaka`ano za sredinata na septemvri 1997 godina. Na 6 maj 1998, advokatot &  rekol na `rtvata deka istragata e seu{te vo tek i deka seu{te nemalo soslu{uvawa vo vrska so deloto. Ne e poznato zo{to sudskite vlasti docnat preku devet meseci so zaka`uvawe  soslu{uvawe za slu~ajot.

	Na 19 maj 1998 god., g-din O.R. za ECPR ka`al deka negovata }erka, koja pre`iveala emotivni traumi od nastanot, izbegala od doma pred tri meseci i seu{te ne se vratila. G-din O.R. be{e von sebe od tagata {to ja predizvikale minatogodi{nite nastani.

	Koristej}i ja slabata pozicija na Romite vo Makedonija, vlastite ne uspevaat da ja isteraat pravdata koga Romite se `rtvi na zlostorstva. Odrazuvaj}i go potpolnoto demantirawe na rasisti~ki motiviraniot kriminal vo Makedonija, napadite so rasna motivacija ostanuvaat bez ekspliciten opis vo Krivi~niot zakonik, a vlastite, koga sakaat da opi{at rasno motiviran kriminal, mora da se potprat na Zakonot za parni~na postapka dokolku im trebaat upatstva za vodewe na postapkata. ^lenovi na Kazneniot zakonik, koi postojat vo vrska so rasno motiviraniot kriminal, gi sankcioniraat delata kako kleveta, pottiknuvawe na rasna omraza i genocid.

	Na site nivoa na krivi~niot praven sistem, ECPR zabele`a deka koga se sudi za dela napraveni od Romi, postoi razli~en standard na merila otkolku koga se sudat neromi. Iako Makedoncite, op{to zemeno, se ubedeni deka antiromskite ~uvstva i dela, koi ja pogoduvaat Sredna i Isto~na Evropa, seu{te ne ja ma~at nivnata zemja, detalniot pregled na site aspekti na krivi~niot praven sistem otkriva deka, vsu{nost Romite se smetaat kako poverojatni vinovnici vo presmetkite pome|u razli~ni bandi; im se smeta pomala vrednost ili ponezna~itelen nadomestok koga tie se napadnati; gi gledaat kako poverojatni vinovnici vo somnitelni okolnosti. Policijata gleda na Romite kako ednostavno da im treba tepawe. Sudskite vlasti donesuvaat pote{ki sankcii protiv Romite otkolku protiv neromite i vo mnogu slu~ai, Romite vop{to ne gi sudat za uli~ni tepa~ki. Nakratko, site tendencii videni vo ostanatiot del od regionot, se prisutni vo Makedonija od nivnata slabost kako malcinska grupa s# do izlo`enosta na rasisti~ki napadi i nemo`nosta da se dobie nadomestok za pretrpenoto. Sepak, mo`ebi najva`no e deka makedonskite vlasti, na porastot na antiromskite ~uvstva i antiromskoto nasilstvo vo Makedonija, ne mu ja pridavaat te`inata koja ja zaslu`uva.

6. NESIGUREN TEREN: MALTRETIRAWE NA 
    ROMITE OD STRANA NA OP[TINSKITE VLASTI

	ECPR dokumentira{e i slu~ai na maltretirawe na Romite od strana na op{tinskite vlasti vo Makedonija. Korupcijata vo oblastite na obezbeduvawe infrastruktura i ozakonuvawe na gradbi e {iroko rasprostraneta pojava, a Romite se segment na naselenieto so najmalku mo`nosti za vrski vo takvite slu`bi za da gi "sredat" rabotite. Kako rezultat na toa, ECPR sogleda deka e mo`no op{tinite da gi ignoriraat potrebite na Romite i koga baraat takvi neophodni raboti kako voda, pati{ta ili elektri~na energija, kako i da gi urivaat nivnite `iveali{ta i da gi premestuvaat koga stojat na patot na planovite na gradskite vlasti. ECPR isto taka dokumentira{e tvrdewa deka gradskite vlasti dikriminatorski go primenuvaat zakonot koga se raboti za divogradbi.

6.1. Uni{tuvawe na imotot, nenadomestuvawe na 
       uni{teniot imot i zakana od proteruvawe

	Za vreme na prodol`uvaweto na eden pat vo Gostivar, vo fevruari 1997, vo centarot na gradot op{tinskite vlasti urnaa dve ku}i vo malata romska naselba nare~ena ^iflik. Op{tinata im izdade novi stanovi za `iveewe na ~etirinaesette `iteli na tie dve ku}i. Sepak, dodeka gi urivale dvete ku}i koi stoele direktno na pravecot na prodol`uvawe na patot, rabotnicite go razru{ile gorniot del na yidot od ku}ata na 40-godi{niot  g-din Sadkija Be}iri, koja bila dolepena do edna od tie dve ku}i. Toa ostavilo otvorena dupka vo yidot na ku}ata koja gledala kon ulicata. Op{tinata potoa gi prekinala site aktivnosti vo ^iflik, ostavaj}i go i patot neasfaltiran i yidot nepopraven. G-din Be}iri na ECPR mu ja opi{a birokratskata odiseja koja ja prezel za da se popravi {tetata na negovata ku}a:

Otidov vo op{tinata za da pobaram da napravat ne{to vo vrska so mojata ku}a i tie mi rekoa da odam i da igram bingo, pa so parite da si ja popravam ku}ata. Potoa otidov vo Slu`bata za domuvawe i grade`ni{tvo. Tie mi rekoa deka }e pratat komisija da ja utvrdi {tetata, no ne go storija toa. Kone~no, otidov vo Pelagonija, firmata so koja op{tinata ima{e dogovor za asfaltirawe na patot. Me|utoa tie {trajkuvaa, pa koga vlegov vnatre i rekov deka sakam da zboruvam so direktorot, mi rekoa: "Sega site nie ovde sme direktori."

	ECPR dokumentira{e sli~na epizoda na ru{ewe  ku}i vo Tetovo. Nurima Osmani, 38-godi{en Rom, `iveel vo ku}a na krajot od naselbata Dolna Maala vo Tetovo, naselba vo centarot na gradot koja opfa}a okolu pedeset ku}i. No, vo 1986 godina op{tinata zapo~nala so pro{iruvawe na patot i ja urnala ku}ata na g-din Osmani, ostavaj}i gi na ulica nego i negovite dve deca. G-din Osmani izjavuva deka nikoga{ ne dobil od op{tinata kompenzacija za uni{tenata ku}a.

	Ovoj nezna~itelen ~in na zloupotreba mo`e da bide zasenet od eden drug, poimpresiven: eden "biznismen" od Skopje navodno se obiduval da gi nagovori Romite od Dolna Maala da mu dozvolat da ja urne celata naselba vo zamena za stanovi vo stanbeniot blok koj planira da go izgradi na toa mesto. Uslovite vo naselbata se lo{i, a `iveali{tata se prenaseleni i mo{ne vla`ni. Poradi toa, mnogu Romi dojdoa vo isku{enie da ja prifatat ponudata, o~igledno impresionirani od mo}ta na biznismenot i vo celosen nedostatok na interes od strana na op{tinata da intervenira na nivna strana. Nurima Osmani za ECPR ka`a:

Od op{tinata nikoga{ ne doa|aat da vidat kako `iveeme. Doa|aat samo koga treba da se uni{tat nezakonski izgradenite objekti. Jas sakam da izlezam od ovaa ku}a bidej}i se pla{am da ne dobijam tuberkuloza. Po yidovite se nafa}a muvla. Eden biznismen be{e ovde pred eden mesec i ni veti novi stanovi. Dosega, nikoj ne se zainteresiral za nas. Ni ka`a deka ima firmi vo Romanija, Bugarija i Jugoslavija. Imeto ne mu go znam. Sega go ~ekame pak da dojde. Ne znam {to }e se slu~i.

	G-din I.A., drug `itel na naselbata Dolna Maala, ka`a za ECPR: "Od op{tinata doa|aat edinstveno koga treba ne{to da se uni{ti." Toj tvrde{e deka minatata godina op{tinata gi urnala skalite koi vodele do pokrivot na negovata ku}a. Sli~no na prethodnovo Romite od Ko~ani tvrdat deka op{tinata, vo poslednite petnaeset godini, urnala trieset ku}i vo romskata naselba.

6.2. Diskriminatorsko sproveduvawe na 
       grade`nite ograni~uvawa

	Vo Gostivar, ECPR se za~udi od samrakot na kvazi-zakonitosta koja gi izlo`uva Romite na maltretirawe od strana na op{tinite. Vo romskata naselba Pazaneri, koj se nao|a nadvor od Gostivar, ima dvanaeset ku}i. Ponatamu, nadvor od gradot ima druga naselba koja broi pedeset do {eeset ku}i. Romite `iveat vo Pazaneri dvaeset i pet godini, no uslovite za `iveewe se o~ajni. Edinstvenata pumpa za voda e napravena so privatni sredstva, a elektri~nata energija ja vovede lokalnata organizacija na Romite, po navodnoto postojano ignorirawe na povicite do op{tinata da se sprovede elektri~na linija od gradot. Tro{niot arhipelag od kolibi se protega vo moreto od kal po~nuvaj}i od edna poluizgradena ku}a. Celata oblast se poplavuva rano naprolet koga te~eweto na stopeniot sneg od ridot donesuva reki od mil vo malata ~etvrt. Spored romskiot lider, Ibrahim Bajaziti, slu`benici od op{tinata doa|aat da gi posetat,  edinstveno koga mislat deka ne{to se gradi:

Op{tinata ni dade mesto pred dvaeset i pet godini. Sega ne sakaat da gradime ovde. Mojata `ena po~na da ja gradi na{ata ku}a i toa be{e edinstveniot pat koga voop{to do{le da n# posetat. Dojdoa za da ni ka`at da ja urneme. Jas sum edinstveniot vo naselbata koj uspeal da zapo~ne so izgradba na ku}a, a tie mi rekoa deka o~ekuvaat da ja uni{tam. Ni ka`aa deka dokolku platime 40.000 germanski marki na op{tinata, }e ni dozvolat da gradime. Ni rekoa "Platete i mo`ete da gradite." Jas }e kupev stan ako imav tolku pari.

	Vo obidot da ja otkrie pravnata osnova na baraweto na op{tinata za 40.000 germanski marki, ECPR go poseti Oddelot za imotno-pravni odnosi pri op{tina Gostivar i zboruva{e so edna slu`beni~ka koja mu dade informacii pod uslov da ostane anonimna. Slu`beni~kata re~e deka, iako slu~ajot ne &  e poznat, vlastite verojatno barale Romot od Pazaneri da si go kupi grade`noto zemji{te:

Prvo treba da ja plati{ zemjata na koja gradi{, potoa treba da gi pomine{ infrastrukturnite proverki za da gi uveri{ deka ima{ voda i sli~ni neophodni raboti, pa potoa dobiva{ dozvola za gradewe  od vlastite spored planskite regulativi za gradewe vo tvojata oblast. Koga ve}e edna{ ja ima{ zemjata, ostanatoto e ~isto administrativna rabota.

	Taa prodol`i da objasnuva deka op{tinite vo Makedonija ne ja poseduvaat zemjata i pa spored toa ne pravat diskriminacija vo dodeluvaweto na grade`ni dozvoli:

Nie ne go regulirame gradeweto vrz op{tinskoto zemji{te bidej}i vo po~etokot na devedesettite zakonot se smeni i sega op{tinite ne se ve}e pravni lica koi mo`at da poseduvaat zemji{te. Postoi samo dr`avno zemji{te, kako {to se parkovite i bulevarite, so koi upravuvaat i za koi se gri`at op{tinite. Grade`ni dozvoli za dr`avno zemji{te se izdavaat samo vo Ministerstvoto za urbanizam, grade`ni{tvo i za{tita na ~ovekovata sredina, dodeka op{tinata raboti so grade`ni dozvoli samo na privatno zemji{te.

	Slu`beni~kata, za ECPR izjavi deka vo Makedonija imalo malku nadomestok za sopstvenost, deka nema soodveten zakon za nadomestok za zemja ili sopstvenost konfiskuvana za vreme na socijalizmot ili II Svetska Vojna, a taa zemja koja odi vo privatni race prete`no odi preku proda`ba na poedinci. Slu`beni~kata ve{to go izbegna pra{aweto dali imalo slu~aj na iseluvawe na Romi od zemji{te bidej}i istoto bilo privatizirano.

	I slu`benicite i ostanatite procenuvaat deka do tri ~etvrtini od site gradbi vo Makedonija imaat nezakonski izgradeni komponenti, {to zna~i deka ne bila dobiena dozvola za gradba ili dograduvawe od op{tinskite vlasti. Edna Makedonka, laik, ja objasni situacijata so gradeweto na sledniov na~in:

Nie `iveevme vo socijalisti~ko op{testvo, a toa zna~e{e dve raboti: pred s#, nikoj ne &  veruva{e na dr`avata i ne prave{e ni{to zakonski ako mo`e{e toa nekako da se izbegne. Ova osobeno va`e{e za registrirawe na gradbi, a va`i i denes. Vtoro, oficijalno se negira s# ona za {to znaeme site deka se slu~uva, pa so vreme lu|eto po~naa da gradat i s# da sreduvaat preku mito. Ako nekoj saka{e da gradi, be{e mnogu te{ko toa da go postigne po zakonski pat, no ako plati{ na vistinskite lu|e vo op{tinata, op{tinata go ignorira{e toa. Ovoj problem stana poizrazen vo poslednive nekolku decenii. Sega gradskite slu`bi imaat golem problem: novite birokrati dobivaat urbanisti~ki planovi koi se stari po dvaeset i pet godini, a ne nao|aat vrska so sega{nata sostojba vo gradov. [to mo`at da napravat? Soo~eni se so sopsvenata apsurdnost. Najgolem del od gradbite vo koj bilo grad se nezakonski ili barem imaat nezakonski komponenti. Kako bi mo`ele da po~nat zakonski da registriraat gradbi, duri i da sakaat? Planovite na gradskoto zemji{te i realnosta ve}e nemaat nikakva zaemna vrska.

	Na krajot, stana nevozmo`no ECPR da utvrdi dali imalo zakonska osnova za tro{okot od 40.000 germanski marki {to go barale gostivarskite op{tinski vlasti. Eden Rom, 49-godi{niot Ajdin Demirov, ka`a za ECPR deka vlastite gi urivaat divogradbite na Romite mnogu po~esto od onie na neromskoto naselenie:

Imav ku}a vo Kumanovo - ja izgradiv bez dozvola. Pred dve godini op{tinata ja urna. Vo sosedstvoto ima{e trieset ku}i, sekoja od niv izgradena bez dozvola, no tie gi uni{tija samo dvete ku}i vo koi `iveeja Romi.

	G-din Demirov potoa se vratil vo rodniot grad Veles, no poradi postojanite napadi od neromskoto naselenie vo gradot, toj povtorno si zaminal so semejstvoto. Vo vremeto na posetata na ECPR, g-din Demirov i negovoto semejstvo `iveeja vo privremeno napravena gradba od kal, vedna{ do avtobuskata stanica vo Tetovo.

	Apsurdnosta {to vo momentov vladee vo makedonskata birokratija i nejziniot negativen efekt vrz Romite nikade ne se tolku zabele`livi kako vo [tip, kade Romite koi ostanale bez domovi vo po`arot {to se slu~il vo 1992 godina, seu{te se bez sopstveno mesto za `iveewe, poradi odbivawata na lokalnite vlasti ili da im dadat novi stanovi ili da im dozvolat da si gi podignat porane{nite `iveali{ta. Na 2 juli 1992 godina, dva reda ku}arki i kolibi vo romskoto geto vo [tip izgorele do temel, ostavaj}i 150-180 Romi bez pokriv nad glavata. Pri~inata za po`arot do denes ostanala nepoznata. Vo vrmeto na po`arot, spored germanskata nevladina organizacija Gesselschaft für bedrohte Völker, pretpostavkite se dvi`at od nesre}en slu~aj namerno predizvikan po`ar od strana na dvajca pripadnici na makedonskata nacionalisti~ka partija VMRO-DPMNE, pa se’ do namerno predizvikan po`ar po edna tepa~ka pome|u eden Srbin i eden Rom.

	Po nastanatiot po`ar, Romite koi ostanale bez pokriv nad glavata bile smesteni vo edno studentsko prestojuvali{te vo centarot na [tip. Sepak, no po~etotkot na novata u~ebna godina, po mesec i polovina, tie bile proterani. Ottoga{, Romite koi porano `iveele vo kolibi moraat ili da ja napu{tat oblasta, da `iveat kaj rodnini ili da se zasolnat vo napu{tenite gradbi vo okolinata na [tip, so ogled na toa deka gradot nitu im podigna ku}i, i ne im ponudi alternativa za smestuvawe, nitu im izdade dozvola na Romite povtorno da si gi podignat kolibite. ECPR go poseti [tip vo avgust 1997 godina. G-din Du{ko Stojanov od {tipskata kancelarija na Ministerstvoto za urbanizam, grade`ni{tvo i za{tita na ~ovekovata sredina za ECPR go ka`a slednovo:

Odobrivme dogovor so javno pretprijatie povtorno da gi izgradime barakite, no tie nemaa pari da go dovr{at proektot. Prethodniot op{tinski sovet isto taka pokrena inicijativa za povtorno gradewe na barakite na staroto mesto, no i tie ne mo`ea da obezbedat finansii. Bidej}i zemji{teto pripa|a na Republika Makedonija, tie ne mo`at da gi izdgradat ku}ite po svoja inicijativa.

	G-|a Biljana Kuku{eva, porane{en direktor na javnoto pretprijatie so koe bil sklu~en dogovor da se izgradat ku}ite, za ECPR izjavi:

Planiravme da izgradime mala stanbena zgrada, no nastana problem bidej}i ima{e pove}e semejstva otkolku baraki i spored toa i pove}e semejstva otkolku stanovi. Ponatamu, op{tinskite slu`bi koi izdavaat grade`ni dozvoli ne sakaa da gi izostavat tro{ocite za razli~nite potrebni dokumenti. Moravme da platime za dozvola za elektrifikacija, lokacija, voda i kanalizacija, a bidej}i ne mo`evme da gi platime tro{ocite, ne dobivme grade`na dozvola. Romite bea zainteresirani povtorno da gi izgradat `iveali{tata na svoja raka, no problemot e {to toa e dr`avno zemji{te, taka {to takvo ne{to ne im be{e dozvoleno.

	Od op{tinskiot sovet mu ka`aa na ECPR deka tie nemaat nikakva vrska so povtornoto smestuvawe na Romite, a g-dinot Stanko Dimitrov, direktor na {tipskata socijalna slu`ba, re~e deka negovata slu`ba pomognala samo so smestuvaweto vo prvo vreme i so dodeluvawe ednokratna humanitarna pomo{ vo 1992 godina.

	Rezultatot na ovaa birokratska zagatka e deka Romite, koi porano `iveele vo tie ku}i, ne se obezbedeni so alternativno smestuvawe, a sepak im se zabranuva da gradat na sopstven tro{ok. ECPR se sretna so Romi koi seu{te, pet godini po po`arot, `iveat kaj rodnini vo uslovi na prenaselenost vo bliskite ku}i. Drugi Romi se vovle~eni vo eden ciklus na ilegalno vseluvawe i proteruvawe. Vo vremeto na posetata na ECPR, vo avgust 1997 godina, g-|a Melana Mehmedova `ivee{e so nejzinite ~etiri deca vo eden vla`en podrum vo centarot na [tip, vo koj se naselile ilegalno. Taa izjavi:

Po po`arot, n# smestija vo eden studentski dom, no koga zapo~na u~ili{nata godina, n# isfrlija na ulica. Dolgo vreme potoa `iveevme vo {atori. Kone~no, go najdovme ovoj podrum i se vselivme.

Ova predizvika problemi za semejstvoto:

Bevme na sud kade {to ni naredija da se iselime i n# nateraa da platime 2800 denari (pribli`no 30 gemanski marki). Sepak, ne se iselivme. Kade da odime? Eden prijatel napi{a `alba do sudot, no ne dobivme nikakov odgovor. Ni rekoa deka morame da ja napu{time ovaa zgrada. I sosedite ni doa|aat celo vreme i ni vikaat da si zamineme. Op{tinata n# la`e{e pet godini. Ni rekoa deka }e ni dadat mesto za `iveewe, no ni{to ne se slu~i.

	Vo vremeto na posetata na ECPR, na g-|a Mehmedova i na nejzinoto semejstvo pak im se zakanuvaa so proteruvawe, a nemaa izgledi da dobijat zamena za mestoto na `iveewe.

	Situacijata na Romite ostanati bez pokriv nad glavata mnogu se zaostri so faktot {to po nastanuvaweto na po`arot vo eden stanben blok, naselen od neromsko naselenie, vo 1991 godina, op{tinata re~isi vedna{ gi preseli nastradanite, a nabrgu potoa pak go izgradi stanbeniot blok. O~igledniot diskriminatoren tretman na Romite povle~e so sebe dve demonstracii organizirani od {tipskata romska organizacija ^erewa. Prvata se odr`a pred kancelariite na sobranieto na op{tina [tipn na 17 juni 1996 godina. Na 8 avgust 1997, ^erewa odvede okolu 80 Romi vo Skopje, da demonstriraat pred slu`bite na Vladata na Makedonija protiv diskriminatorskiot tretman na koj bile izlo`eni.

	Korupcijata, neprakti~nite ograni~uvawa koi pritegnuvaat i restriktivnite ostatoci na politikata na socijalna poddr{ka koja prestana da funkcionira, sozdadoa atmosfera vo koja potrebite na Romite se previduvaat i se povreduva nivnoto pravo na pristojno mesto za `iveewe. Diskriminacijata, koja ja negiraat site nadle`ni vo Makedonija, osven zasegnatite Romi, gi ote`nuva odnosite pome|u Romite i op{tinite.

6.3. Neobezbeduvawe infrastruktura

	Dokazite za diskriminatorskiot tretman na Romite od strana na op{tinskite vlasti vo Makedonija se vidlivi; vo cela Makedonija pati{tata vodat dodeka ne po~nat romskite zaednici i tamu zapiraat. Ova e slu~aj kaj site zaednici koi gi poseti ECPR. Sepak, situacijata vo nekolku romski zaednici e za istaknuvawe i tuka }e dademe svoj komentar.

	Vo [uto Orizari, ogromnoto romsko geto vo Skopje, mnogu od objektite za `iveewe se obezbedeni od Vladata na Severna Rajna - Vestfalija, a ne od Vladata na Makedonija. Po stapuvaweto vo sila na noviot zakon za op{tinite, vo septemvri 1996 godina, [uto Orizari, vsu{nost, stana samostojna op{tina. Toa zadovoli najgolem del od romskite voda~i so koi zboruva{e ECPR, glavno poradi toa {to go oslobodi [uto Orizari od prethodnata jurisdikcija na op{tina ^air, upori{te na makedonskata nacionalisti~ka partija VMRO-DPMNE. op{tinata ^air navodno sosema go zapostavuvala [uto Orizari, neobezbeduvaj}i slu`bi za odnesuvawe na smetot i ne odgovaraj}i na niedna od potrebite na naselbata.

	Eden romski lider od Vinica kaj op{tinskite vlasti interveniral za izgradba na pat. Op{tinata napravila pat koj se protega samo do ku}ata na liderot i tuka zastanuva, ostavaj}i ja ulicata dolga eden kilometar bez asfalt, osven onie trieset metri pred negovata ku}a.

	Naselbata Sredorek vo Kumanovo se nao|a pome|u razgraneta reka na edno malo par~e po~va. Rekata vo poslednive deset godini e mnogu zagadena i se izleva sekoja godina, poplavuvaj}i 2000 Romi koi `iveat vo naselbata. Romskite lideri, so koi zboruva{e ECPR, izvestuvaat deka najgolem del od humanitarnata pomo{ {to ja dobivaat e od lokalni i dr`avni romski organizacii.

	Vo Tetovo, ECPR ja poseti romskata naselba na ridot nad otomanskata tvrdina Arabat, izostavaj}i ja naselbata Tetje. Ovde pati{tata se neasfaltirani, vodata ne e ~ista, strujata e slaba ili ja nema, a kanalizacija ne postoi. Romite izvestuvaat za za~estenosta na zaboluvawata, so ogled na toa {to preovladuvaat vlaga i lo{a sanitarna struktura. Toaletot na edna ku}a be{e postaven na povisoko nivo od ku}ata, pa pri porojni do`dovi se slu~uvalo odvodnata voda da ja poplavi ku}ata.

	Vo romskoto geto vo Prilep ne postoi kanalizacionen sistem. Fekaliite te~at po neasfaltiranata ulica pred ku}ite. Vo vremeto na posetata na ECPR, "eden Avstriec" podnel peticija do gradskite vlasti, so stotici potpisi na Romi, za da privle~e vnimanie kon ovaa zakana za op{toto zdravje. No, vo romskoto geto vo Prilep seu{te ne postoi kanalizacionen sistem.

	Spored toa, tvrdewata na makedonskite vlasti za zgri`uvaweto na Romite se zbunuva~ki. Ne e jasno, vrz koja osnova Makedonskata Vlada mu ka`ala na Komitetot za eliminacija na rasnata diskriminacija pri ON, vo 1997 godina, deka "... ne se registrirani slu~ai na rasna diskriminacija."

6.4. Diskriminatorsko dodeluvawe na socijalna pomo{

	ECPR dokumetnira{e tvrdewa na diskriminatorski tretman od strana na javnite slu`benici vo slu`bite za razgleduvawe na barawata za socijalna pomo{.

	Mnogu Romi koi `iveele vo Germanija izvestuvaat deka, po nivnoto vra}awe vo Makedonija, morale da platat enormni sumi za podmituvawe na slu`benicite vo razni op{tinski slu`bi za takvi uslugi kako {to se registrirawe na novorodeni deca ili dobivawe dokumenti za socijalna pomo{. 41-godi{niot Rom, Isinad Sali za ECPR ka`a:

Vlastite tuka znaat koj bil vo Germanija i velat "Znaeme kade si bil, pa spored toa znaeme kolku mo`e{ da si dozvoli{." Baraat po 1.500 germanski marki da registriraat dete. Vo Makedonija nema ~esni slu`benici.

	G-din Ramadan Pini, pretsedava~ na gostivarskata romska organizacija, Mese~ina, izjavi za ECPR deka i Romite vo Gostivar imale sli~ni pote{kotii so odgovornite za raspredeluvawe na socijalnata pomo{. G-din Pini re~e deka lokalnite vlasti ~esto odlu~uvaat za barawata spored toa kolku e atraktivna ku}ata na baratelot, namesto spored negoviot rabotni~ki status.

	Mnogu Romi se `alea i na nejasnotii vo prijavnata procedura za socijalna izdr{ka i rekoa deka veruvaat deka postoi visoko nivo na korupcija vo procesot na odlu~uvawe koj da dobie socijalna pomo{. 41-godi{niot Petrit Umer za ECPR izjavi:

Lu|eto vo socijalnata slu`ba se nadvor od kontrola. Im davaat pari na nivnite prijateli, a ne na onie na koi im trebaat. Jas imam medicinska potvrda deka imam potreba od socijalno izdr`uvawe i se prijaviv pet ili {est pati, no postojano me odbivaa. Tie rabotat pod raka. Bi trebalo da gi pra}aat na{ite barawa do centralnata kancelarija vo Skopje, no mislam deka ne pravat taka - mislam deka tuka gi pi{uvaat odgovorite.

	Vo 1997 godina makedonskata dr`ava docne{e tri meseci so isplatata na socijalnata pomo{. Za da se popravi vakavta situacija, stapi vo dejstvo programata na zabrzano ispla}awe, kade {to eden od mesecite se ispla}a niz site dvanaeset meseci na kalendarskata 1998 godina. Sledniot mesec zadocnetata isplata se otka`uva. Spored kalkulaciite na dr`avata, do krajot na 1998 godina, isplatata }e docni samo eden mesec.

7. POVREDA NA POLITI^KITE PRAVA NA 
    ROMITE VO MAKEDONIJA
	
Romite vo Makedonija gi postavuvaat svoite politi~ki barawa od pozicija na fundamentalna slabost. Kako {to eden romski politi~ar objasni za ECPR, "Jas imam dva spisoka na politi~ki barawa: eden na rabotite {to gi baram i drug - na rabotite {to realno gi o~ekuvam." Istiot politi~ar ka`a deka e podgotven da stapi vo koalicija so koja bilo partija {to ne zastapuva aktivno antiromsko raspolo`enie.

	Postojat nekolku politi~ki partii vo Makedonija koi eksplicitno gi pretstavuvaat Romite. Toa zna~i deka postojat nekolku partii {to posebno se narekuvaat romski partii. Toa se:

•	Sojuzot na Romite vo Makedonija;
•	Demokratskata partija za celosna emancipacija na Romite vo Makedonija (D-PCER);
•	Demokratskata progresivna partija na Romite vo Makedonija (DPPRM); i
•	Partijata za celosna emanncipacija na Romite, isto poznata i kako Partija za celosna emancipacija na Romite vo Makedonija (PCER).

	Prvata od ovie partii e osnovana vo 1990 godina. Toa e partijata za celosna emancipacija na Romite (PCER), osnovana od strana na Faik Abdi, koj momentalno dr`i mesto vo parlamentot izglasan od glasa~koto telo vo [uto Orizari kako kandidat na Partijata za celosna emancipacija na Romite. G-din Abdi e izlo`en na kritiki i od strana na romskoto i od strana na neromskoto naselenie. Ovie mislewa mo`e da se slu{nat osobeno nadvor od Skopje kade ne otide nitu eden del od germanskite pari. Negovata ku}a navodno bila kamenuvana od edna grupa razluteni Romi, vo septemvri 1996 godina, otkako o~igledno go povlekol svedo{tvoto na video lenta za ubistvoto na Rekibe Mehmed i navodno se priklu~il na Ministerstvoto za vnatre{ni raboti vo prikrivaweto na slu~ajot.

	Vo 1991 godina se formira{e vtorata partija, Demokratskata progresivna partija na Romite vo Makedonija, pod vodstvo na g-din Bekir Arif. G-din Nexded Mustafa, prviot i aktuelen gradona~alnik na [uto Orizari, e ~len na DPPRM.

	Vo 1995 godina, kumanovskiot ogranok na PCER ja napu{ti partijata i ja formira{e Demokratskata partija za celosna emancipacija na Romite vo Makedonija (D-PCERM). Vo vremeto na posetata na ECPR ovaa partija ima{e svoi kancelarii vo Kumanovo i Miladinovci, a be{e vo pregovori za otvorawe partiski }elii i vo Del~evo, Kriva Palanka i Vinica. Celi na partijata se razbirawe i ednakvost vo site sferi - ekonomijata, kulturata i obrazovanieto. G-din Kamberovski izjavi deka negovata partija se zalaga za kombinirano {koluvawe so osmisluvawe na ~asovi po romski jazik tri ili ~etiri pati nedelno. So ogled na situacijata na pove}eto Romi vo Makedonija, celite na partijata, spored g-din Kamberovski, se "primarno socijalni".

	Kone~no, za vreme na lokalnite izbori vo esenta 1996 godina, gospodinot Amdi Bajram ja napu{ti PCER za da go osnova Sojuzot na Romite vo Makedonija (SRM). Spored g-din Bajram,  toj ima golemi pote{kotii da ja registrira partijata poradi izmenite vo izborniot zakon:

Prethodno ti trebaa samo deset ~lena da formira{ partija. Spored noviot zakon, ti trebaat petstotini lu|e koi se dr`avjani na Makedonija. Mora{ da podnese{ dokaz za dr`avjanstvoto na site petstotini ~lena i sekoja godina mora da go obnovuva{ registriraweto. Sojuzot na Romite vo Makedonija e prvata partija koja }e bide registrirana spored noviot zakon.

	Noviot zakon }e ima {tetni posledici za Romite koi }e se obidat da formiraat politi~ki partii, a so uslovot deka dokazot za dr`avjanstvo mora da se podnesuva sekoja godina re~isi sigurno e deka g-dinot Bajram i drugite Romi }e imaat mnogu pote{kotii da sprovedat bilo kakva politi~ka aktivnost osven onaa na  postojano preregistrirawe na svoite partii.

	Najvoobi~aenata forma na politi~ka zloupotreba se odviva nadvor od krugot na romskite partii. Pogolemite partii ja eksploatiraat slabosta na romskite partii i slabosta na Romite voop{to, so cel da dobijat poddr{ka. G-din Fait Kamberovski za ECPR izjavi:

Nitu edna neromska partija vo svojata programa ne ja sodr`i emancipacijata na Romite. Politi~kite partii ni se dobli`uvaat samo vo vreme na izbori. Posle izborite n# zaboravaat. Vo 1994 godina, na primer, Sojuzot za Makedonija ni prijde za poddr{ka. Gi vetivme na Sojuzot glasovite na Romite vo Kumanovo, a vo zamena baravme struja, vodovod i kanalizacija za Sredorek, naselbata koja e vo najlo{a sostojba vo Kumanovo. Isto taka pobaravme da gi popeso~at pati{tata vo Sredorek, bidej}i se kallivi. Pred izborite postavija vodovod vo dol`ina od sto metri i gi podobrija elektri~nite instalacii vo sto ku}i. Isto taka ni pu{tija malku hrana. Koga zavr{ija izborite, aktivnostite prekinaa. Ottoga{ ne napravile ni{to. Otsega natamu, }e glasame samo za na{i kandidati, duri i da nemaat {ansi da bidat izbrani.

8. OBRAZOVANIE: IZGUBENA GENERACIJA 
    NA ROMSKATA MLADINA

	Romskite deca vo Makedonija vo momentov ili ne se obrazuvaat dobro, ili ne se obrazuvaat voop{to. Mnogu romski deca ne odat vo u~ili{te ili odat neredovno.

	Spored g-din Fait Kamberovski, pretsedatel na Demokratskata partija za celosna emancipacija na Romite vo Makedonija, 90% od romskite deca se zapi{uvaat vo prvo oddelenie, no do petto oddelenie procentot pa|a na 50%. Spored g- din Kamberovski, 35-40% od decata zavr{uvaat osmo odddelenie, poslednata godina od zadol`itelnoto obrazovanie. Toj tvrdi deka 10-20% od Romite se zapi{uvaat vo sredno u~ili{te, iako drugite Romi mislat deka ovaa brojka e previsoka. G-din Kamberovski za ECPR izjavi deka pribli`no eden Rom godi{no zavr{uva univerzitetsko obrazovanie, vklu~uvaj}i gi tuka i vi{ite {koli.

	Na univerzitetsko nivo vo Makedonija postoi kvota za nacionalnostite. Toa be{e vovedeno vo 1992 godina i vo periodot od 1992 do 1995 godina iznesuva{e to~no 10% od site nacionalnosti. Vo tekot na ovoj period, spored vladini podatoci, nitu eden Rom ne se zapi{al na univerzitetot s# do u~ili{nata 1994/95, koga pet Romi go posetuvale univerzitetot. Spored izve{tajot na Vladata na Makedonija do Komitetot za eliminacija na rasnata diskriminacija (CERD) od 1997, sistemot na kvotite se smenil vo 1995 godina:

Poradi nezadovolitelni rezultati, Vladata vo 1995 godina donese odluka da vovede sistem na kvoti koj }e odgovara na procentot na malcinstvata vo odnos na celosnoto naselenie. Vrz osnova na ovaa odluka, vo soglasnost so Javniot konkurs za priem na studenti vo prva godina vo ramkite na univerzitetot "Sv. Kiril i Metodij", za u~ili{nata 1996/97 godina, fakultetite, pokraj regularno zapi{anite pripadnici na nacionalnite malcinstva, }e ovozmo`at dodaten upis na studenti - pripadnici na nacionalnite malcinstva, dodeka ne se dostigne procent na zastapenost na soodvetnata nacionalnost vo odnos na vkupniot broj na naselenie na Republika Makedoniija, dokolku kandidatite go imaat polo`eno priemniot ispit, odnosno, ako imaat ostvareno minimum poeni neophodni za zapi{uvawe.

	Spored izve{tajot na Vladata na Makedonija do Komitetot za eliminacija na rasnata diskriminacija, vo {kolskata 1995/96 godina, brojot na zapi{anite Romi na dvata glavni univerziteti vo Makedonija, "Sv. Kiril i Metodij" vo Skopje i "Sv. Kliment Ohridski" vo Bitola, se zgolemil na {est. Vo 1996/97, na makedonskite univerziteti imalo zapi{ani devet Romi. Vo svoite zaklu~ni gledi{ta, sledej}i go pregledot na ovoj izve{taj, CERD ja izrazi svojata gri`a za niskoto nivo na u~estvo na Romite vo obrazovanieto, osobeno na sredno i visoko nivo.

	Promenata na brojot na Romite, kako zapi{ani studenti na univerzitetot, od nula na devet e sekako podobruvawe, iako e o~igledno deka mnogu pove}e treba da se stori na ova pole, dokolku Romite treba da postignat paritet vo obrazovanieto vo odnos na neromskoto naselenie. Ako se zeme stepenot na sega{nata kriza, vladiniot sistem na kvota, koj seu{te bara polo`uvawe na priemniot ispit na isto nivo so ostanatite studenti, treba povtorno da se razgleda. Vsu{nost, ne e poznato kakvi napori se napraveni za da se podgotvat pripadnicite na narodnostite, koi se nao|aat vo ponepovolna polo`ba, za priemniot ispit.

	Romskite voda~i se skepti~ni vo pogled na sistemot na kvota i po druga osnova. G-din Ramadan Pini, pretsedatel na romskata asocijacija Mese~ina za ECPR ka`a deka bidej}i procedurata na odbirawe na studenti za priem na univerzitetot vo kvotata ne e transparentna, negovata asocijacija se somneva vo nejzinata efikasnost:

Podnesenite dokumenti gi razgleduva komisija od zatvoren tip. Vo praktikata, vistinska retkost e nekoj od socijalno zapu{tena sredina da se zapi{e na univerzitetot, a tokmu toa se lu|e za koi e najpotreben sistemot na kvota.

	Kone~no, problemot na slaba zastapenost na nivoto na Romi pome|u studentite koi se {koluvaat na univerzitetot, vsu{nost e problem na osnovnoto i srednoto nivo na obrazovanie: i tuka Romite ne se vo u~ili{tata iako obemot na ovoj problem ne e poznat. Portparolot na Ministerstvoto za nadvore{ni raboti, g-din Zoran Todorov, za ECPR ka`a deka  Ministerstvoto ne raspolaga so brojki na site Romi {to posetuvaat u~ili{te vo Makedonija.

	Romite izvestuvaat deka edinstveniot najgolem faktor {to gi spre~uva romskite deca da odat na u~ili{te e finansiskiot: Romite ednostavno ne mo`at da gi pla}aat tro{ocite na {koluvaweto. Vo Ko~ani, u~ebnicite za eden u~enik vo prvo oddelenie ~inat 1619 denari ili grubo zemeno 50 germanski marki. Knigite za eden u~enik od osmo oddelenie ~inat 3600 denari ili grubo zemeno 100 germanski marki. Poslednava cena e pribli`no iznosot na socijalna pomo{ za tri sedmici za edno ~etiri~leno semejstvo.

	Site deca so koi zboruva{e ECPR, a koi bile vo Germanija, pravat sporedba so germanskiot obrazoven sistem i te~no zboruvaat germanski jazik. Edno dete, so koe zboruva{e ECPR vo Vinica, re~e deka mu se dopa|ale germanskite u~ili{ta i so zadovolstvo gi posetuvalo, no ne odi na u~ili{te vo Vinica bidej}i "Tuka te tepaat." Toj te~no zboruva germanski bez naglasok. "Egipetskite" deca vo Ohrid izjavija deka nastavnicite im udiraat {lakanici, gi vle~at za kosa i gi tegnat za u{i neposlu{nite deca. I romskite i "egipetskite" roditeli so koi zboruva{e ECPR poka`uvaa nezadovolstvo od faktot deka makedonskite u~iteli redovno gi tepaat decata kako forma na kazna. Tie {to bile vo Germanija izjavija deka, spored niv, germanskiot sistem e mnogu podobar bidej}i ne gi tepaat decata. ECPR zabele`a deka za mnogu romski deca od [utka, makedonskiot e tret jazik po romskiot i germanskiot.

	Druga pri~ina za otsustvoto na Romite od u~ili{tata e faktot {to u~ili{tata ~esto ne se blizu do romskite naselbi, a roditelite se pla{at da gi pra}aat svoite deca podaleku po pati{tata so gust soobra}aj. Na primer, vo naselbata Pazaneri, vo Gostivar, u~ili{teto se nao|a nekolku kilometri nadolu po glavniot pat, vo centarot na gradot. Mirjana Naj~evska od nevladinata organizacija, Centar za multikulturno razbirawe i sorabotka, ka`a za ECPR  deka problemot na isklu~uvawe na Romite od obrazovanieto se protega mnogu po{iroko od samiot pristap do u~ili{tata. Na primer, Romite skoro po pravilo `iveat daleku od kulturnite infrastrukturi kako {to se bibliotekite. Isto taka, spored nejzino iskustvo, u~ili{tata koi gi posetuvaat Romi obi~no nemaat sopstveni biblioteki.

	Odgovornosta za obrazovnata marginalizacija na Romite e pozajmena od albanskite barawa do makedonskata dr`ava, iako situacijata i obrazovnite potrebi na romskoto se sosema razli~ni od onie na albanskoto malcinstvo. Do denes, so ogled na nedostatokot na napori naso~eni kon popravawe na {irokite ras~ekori vo kvalitetot pome|u romskite i neromskite u~ili{ta, fokusot od strana na vlastite kon pravoto na obrazovanie na romski jazik e za~uduva~ki. Sepak, dr`avnite obrazovni inicijativi verojatno se koncentrirale tokmu na obrazovanieto na romski jazik kako na izvor na isklu~uvaweto na Romite od makedonskiot obrazoven sistem. Slu`benicite so koi zboruva{e ECPR gordo uka`aa na faktot deka Romite imaat pravo da dobivaat dopolnitelni ~asovi na romski jazik. Ovie ~asovi verojatno se ovozmo`eni vo u~ili{tata vo Skopje, no ne i na drugi mesta vo dr`avata. G-din Zoran Todorov, portparol na Ministerstvoto za nadvore{ni raboti, za ECPR izjavi:

Vo poslednive pet godini pravevme planovi da zapo~neme obrazovanie na romski jazik, no se pojavija problemi: prvo, ima nedostig na kvalifikuvani predava~i, a vtoro, postojat dva dijalekti na romskiot jazik vo Makedonija, taka {to se javi problem pri kombiniraweto. Po~nuvaj}i od oktomvri 1996 godina, fakultativnata nastava na romski zapo~na vo ~etiri osnovni u~ili{ta vo Skopje. Vkupno  554 u~enici u~estvuvaa na ovie ~asovi: 63 vo u~ili{teto "Jane Sandanski", 127 vo u~ili{teto "Vasil Glavinov", 259 vo u~ili{teto "Bra}a Ramiz i Hamid" vo [uto Orizari i 105 u~enika vo u~ili{teto "26 Juli", isto taka vo [uto Orizari. Obukata za nastavnici be{e organizirana od strana na pedago{kiot centar i kursot go zavr{ija okolu dvaeset u~esnici.

	Dobar del od najdobrata obrazovna nastava za koja ka`uvaat Romite ne se dr`avnite programi, tuku nastavata bila obezbedena od privatni izvori. Na primer, 17-godi{niot Ahmed Abdulai od Gostivar nau~il arapski i go izu~uval Koranot vo Saudiska Arabija preku privatna agencija za unapreduvawe na studentskata razmena kaj mladite Muslimani.

	Poradi golem broj pri~ini, vklu~uvaj}i ja i nemo`nosta za finansirawe, neprijatelskata atmosfera vo makedonskite u~ili{ta i faktot deka golem broj Romi se doseleni od Germanija, postoi edna generacija na romski deca vo Makedonija koi se prakti~no otse~eni od obrazovanieto, a ~ii potrebi za {koluvawe ne gi zadovoluva makedonskiot obrazoven sistem. Na ova masovno otka`uvawe od idninata na Romite treba naskoro da mu se pristapi na eden aktiven i temelen na~in.

9. OGRANI^UVAWE NA USLUGITE NA ROMITE 
   NA JAVNITE MESTA

	Diskriminatorskiot tretman od strana na javnite slu`bi se nadopolnuva so {iroko rasprostranetite tvrdewa za diskriminatorski tretman i vo drugite sferi od makedonskoto op{testvo. Romite vo Del~evo, Ko~ani, [tip i Vinica izvestuvaat deka postojat kafuliwa, restorani, kafeani i diskoteki vo nivnite mesta koi zabranuvaat vleguvawe na Romi. Na istra`uva~ite na ECPR, vo dru{tvo so devet mladi Romi, ne im be{e dozvoleno da vlezat vo eden restoran-terasa vo Gostivar dodeka ne se utvrdi deka vo grupata ima eden neromski stranec.

	Vo isto vreme, {iroko e rasprostraneto gledi{teto i kaj  vlastite i kaj pravnata zaednica deka "Vo Makedonija ne postoi diskriminacija bidej}i zakonite ne se diskriminatorni". Spored toa ne iznenaduva faktot deka malkumina se obidele da se `alat na diskriminacija po sudski pat, a onie koi go napravile toa, izgubile. Mirjana Naj~evska od nevladinata organizacija, Centar za mutikulturno razbirawe i sorabotka, so sedi{te vo Skopje, za ECPR ka`a deka i pokraj prisustvoto na efikasna doma{na i me|unarodna zakonska regulativa, pravnite proceduri za borba protiv diskriminacijata vo Makedonija se re~isi nezabele`ani. Taa izjavi deka edinstveniot slu~aj, koga bilo prezemen vo Makedonija, bilo obvinenieto na trojca Vlasi za etni~ki predrasudi na koi bile izlo`eni, dodeka Ministerstvoto za vnatre{ni raboti im go odzelo pravoto da gi koristi nivnite stari vla{ki prezimiwa vo slu`benite dokumenti. Slu~ajot bil odbien od ni`iot sud vo 1997 godina, a `alba ne e pokrenata. Vo Ko~ani, 45-godi{niot Rom po ime Nexad Ibraimov za ECPR ka`a:

Ima mnogu kafuliwa kade {to ne mo`at da odat Romi. Gazdite od glavniot trgovski centar ne gi pu{taat Romite da vleguvaat. Ne mo`eme da se `alime na policijata bidej}i odbivaat da n# pu{tat vo policiskata stanica.

10. ZAKLU^OK: GERMANIJA II

	Vo poslednive godini Germanija sprovede masovni deportirawa vo golem broj dr`avi i sega nastojuva da gi privle~e dr`avite od koi poteknuvaat da gi prifatat povratnicite, ispra}ajki gi nazad zaedno so paketi so pomo{. Makedonskite Romi vo Germanija sozdadoa diplomatski pote{kotii so toa {to do{le od dr`ava koja ne postoela vo vremeto koga najgolem del od niv do{le vo Germanija, a koja nastanala po odlukata da gi iselat Romite od Germanija. Po~etnite pregovori se vodele so jugoslovenskata vlada vo Belgrad, so toa {to Vladata vo Skopje celosno se vlku~ila vo pregovorite po steknuvaweto na makedonskata nezavisnost vo septemvri 1991 godina.

	Proektot predlo`en od Ministerot – Pretsedatel Rau, a usvoen od Vladata na Severna Rajna – Vestfalija, predvide tro{ewe na ogromni sumi pari za "reintegracija" na pribli`no 600 Romi koi "dobrovolno" se vratile vo Makedonija. Ovie pari bea prvenstveno potro{eni za proektite vo skopskata naselba [uto Orizari, isplateni vo vid na socijalna pomo{, pomo{ za tro{oci na {koluvawe i pomo{ za prodol`uvawe na stepenot na obrazovanie. Vladata na Makedonija se obvrza da izgradi zasolni{ta za bezdomnite Romi pome|u deportiranite, pa be{e izgraden eden red od 114 niskobuxetni ku}i dodavaj}i go terminot "germanski baraki" vo re~nikot na sekoj Rom vo Makedonija. Prvi~niot proekt predviduval vrabotuvawe na Romite po makedonskite firmi, no otkako makedonskite firmi odbile da gi primat, bea formirani edno grade`no pretprijatie, servis za ~istewe i edna narodna kujna vo koi mo`ea da se vrabotat Romite u~esnici vo programata.

	Pokraj stokata, obezbedena vo ramkite na programata na Severna Rajna - Vestfalija, Caritas prezede partnerski proekt so koj &  obezbedi na [utka medicinska oprema, mladinski centar, nastava vo ve~erno u~ili{te, seminari po higiena, seminari po doma}instvo i nastava za postarite. Dobrata volja na makedonskite vlasti be{e stimulirana i so pomo{ na neromski proekti povrzani so "programata na reintegracija". Ovie proekti vklu~uvaa adminstrativna razmena, kursevi za reformi vo dano~niot sistem, fond za razvoj na makedonsko - bugarskata granica, kamp za begalci od Bosna i podarok od edna klinika za urologija. Vkupno bea potro{eni pome|u 30 i 35 milioni germanski marki.

	Proektot sega e zavr{en. Od septemvri 1995 godina, be{e sklu~en dogovor so germanska partnerska firma nare~ena PEM. Vo maj 1996 godina proektot be{e zavr{en. Vo toa vreme, spored eden od pomo{nicite direktori na PEM izjavi, "Nie gi privatiziravme site." Toj, isto taka, za ECPR ka`a: "Moravme da potkupime mnogu lu|e bidej}i makedonskata dr`ava ne be{e zainteresirana za proektot. Proekti kako ovoj baraat pomo{ od dr`avata, a na dr`avno nivo site bea protiv ovoj proekt. Site vo Severna Rajna -Vestfalija }e bidat sre}ni koga }e se zavr{i proektot." Toj prodol`i so zabele{kata deka, sepak, "Ova e eden vid proben proekt. Slednata decenija }e bide ispolneta so sli~ni programi. Sega se razviva eden proekt koj predviduva da se potro{at 25 milioni germanski marki vo Severna Afrika."

	Kako {to Germanija prakti~no poka`a, parite mo`at da bidat iskoristeni za da se otfrlat lu|e od edno op{testvo i da se prisilat drugi vladi da gi prifatat. Sepak, 35 milioni germanski marki ne se dovolni da se zapre silata {to gi tera vo Zapadna Evropa, a postojat malku dokazi koi uka`uvaat na toa deka istrgnuvaweto na lu|eto od edno op{testvo, vo koe na{le svoe mesto, ne e ni{to drugo osven brutalno i nepravedno.

	Romite so koi zboruva{e ECPR vo Makedonija, imaa izme{ani ~uvstva vo vrska so demonstraciite za pravoto da ostanat koi se dignale pred sedum godini vo Germanija. Od edna strana, mnogu od niv se prisetija za nastanot kako za moment na solidarnost koj se izdvojuva od periodot na depresivnata monotona realnost na rasprskuvaweto i neo~ekuvanoto maltretirawe na koi se izlo`eni. Na primer, eden 18-godi{en Rom za ECPR go ka`a slednovo:

Be{e prekrasno. Ima{e doktori, ambulanti, s#. Nie bevme pome|u iljada i dveste i iljada i {estotini. Jas im pomagav na iznemo{tenite. Spievme vo edna crkva vo Keln. Od eden do drug grad pe{a~evme po avtopatot. Ponekoga{ za `enite i decata se organiziraa avtobusi, no ma`ite odea pe{. Navistina imavme ~uvstvo deka rabotime ne{to vredno.

	Drugite Romi bea povozdr`ani ili ogor~eni od minatoto, osobeno vo svetlinata na nastanite {to sledea. Na primer, 21-godi{niot Rom, O.R., za ECPR izjavi:

	Jas bev na avtopatot. U~estvuvav vo blokadata na Dizeldorf. N# ima{e 2000. Mo`ebi sum mu pomognal  nekomu so toa {to sum bil tamu, no tie Romi od Dizeldorf bea deportirani. Potoa dojdoa [Pretsedatelot Kiro] Gligorov i [romskiot parlamentarec Faik] Abdi i rekoa deka tie }e se gri`at za nas doma. Potpi{aa dogovori na milioni marki, no tie gi zedoa parite, a vladata go zede ostanatoto. Germancite i Caritas dojdoa i izgradija ku}i vo [utka. Ovde, vo Tetovo, ni{to ne se napravi. Odigraa dobra igra. Nie izgubivme.

11. PRAVEDNO RE[ENIE: PREPORAKI OD 
      EVROPSKIOT CENTAR ZA PRAVATA NA ROMITE 
      DO VLADATA NA REPUBLIKA MAKEDONIJA

	Evropskiot centar za pravata na Romite i prepora~uva na  Vladata na Republika Makedonija vo celost da gi prifati slednive to~ki:

1.	Bez ponatamo{no odlo`uvawe da se potpi{e i ratifikuva Konvencijata na Obedinetite Nacii za namaluvawe na bezdr`avnosta i da se ratifikuva Evropskata konvencija za dr`avjanstvo.

2.	Da se izvr{i izmena na regulativata za dr`avjanstvo so priznavawe na zakonskite vrski so Makedonija na Romite od porane{na Jugoslavija, so {to makedonskiot Zakon za dr`avjanstvo }e se usoglasi so me|unarodnite normi za dr`avjanstvo vo kontekst na dr`avnata sukcesija. Na site lica so postojano mesto na `iveewe na teritorijata na Makedonija na denot koga Makedonija ja proglasi svojata nezavisnost, treba avtomatski da im se garantira dr`avjanstvo vo novata makedonska dr`ava.

3.	Da se pottiknat merki so koi }e se osigura, site Romi vo Makedonija, koi vo momentov se bez dr`avjanstvo, da dobijat jasni upatstva za steknuvawe i/ili dokumentirawe na makedonsko dr`avjanstvo; da se reduciraat administrativnite barieri za dobivawe dr`avjanstvo i da se dade pogolema transparentnost na primenata na Zakonot za dr`avjanstvo so:
•	registrirawe na site barawa za dr`avjanstvo i davawe upatstva na poedinci koga i kako mo`e da bidat ispolneti uslovite za steknuvawe dr`avjanstvo;
•	izdavawe na site odbivawa po pismen pat so jasno navedena pri~ina ili pri~ini za odbivaweto;
•	usvojuvawe na upatstva za interpretirawe na Aktot za dr`avjanstvo i nivno publikuvawe.

4.	Da se iznesat to~ni statistiki za brojot na licata vo Republika Makedonija so legitimni vrski so Republika Makedonija, koi momentalno se bez dr`avjanstvo, kako i pri~inite poradi koi imaat takov status.

5.	Da se nazna~i posebno lice vo vlastite na sekoja oblast koe }e se zanimava so podnesenite dokumenti za dr`avjanstvo od romskata zaednica i }e dava informacii na romskata zaednica; negovoto ime, telefonski broj i funkcii da se objavat vo javnite glasila.

6.	Da se povede celosna istraga i da se dovedat pred liceto na pravdata odgovornite za smrtta na Rekibe Mehmed.

7.	Da se prezemat konkretni ~ekori za da se namali voznemiruva~koto nivo na policiskata brutalnost vo Makedonija, vklu~uvaj}i obuka na policajcite i disciplinsko i krivi~no gonewe na policajcite koi gi prekr{uvaat me|unarodnite normi na policiskata postapka.

8.	Da se olesni istragata za slu~aite na policiska brutalnost so obezbeduvawe doverlivi i sigurni na~ini za izvestuvawe za policiskoto maltretirawe na romskite poedinci. Da se objavi po{iroko postoeweto na ovie na~ini.

9.	Da se ispitaat tvrdewata za neaktivnosta na policiskite istra`ni organi.

10.	Da se izvr{i izmena na Krivi~niot zakonik so voveduvawe ~lenovi koi ovozmo`uvaat poefikasno sankcionirawe na rasisti~ki motiviranoto nasilstvo.

11.	Soglasno me|unarodnite normi za za{tita na privatnosta, da se priberat statisti~ki podatoci koi }e slu`at kako indikatori so koi }e se proceni i }e se ispita ra{irenosta na rasnata diskriminacija vo krivi~no-pravniot sistem, vklu~uvaj}i podatoci koi se odnesuvaat na rasniot/etni~kiot identitet na `rtvite na kriminalot, kako i licata, privedeni, obvineti, izvedeni na sud i osudeni za razli~ni dela; da se priberat statisti~ki podatoci za ispadi od etni~ka i rasna priroda, za `rtvite na istite, osudenite za vakvi ispadi, kako i obvinetite poedinci, pritvorenite poedinci i poedincite osudeni vo vrska so kriminal od rasna priroda.

12.	Da se ispitaat tvrdewata za rasna diskriminacija vo krivi~niot praven sistem.

13.	Da se obezbedat predavawa za rasna tolerancija i predavawa po me|unarodno pravo za sudiite.

14.	Da se obezbedi mesto za `iveewe ili da se pomogne vo obezbeduvaweto mesto za `iveewe na `rtvite od po`arot, koj se slu~i vo {tipskoto geto vo 1992 godina.

15.	Da se obezbedi pomo{ vo pravnoto regulirawe na romskite naselbi i drugi `iveali{ta na Romite koi vo momentov ne se pravno registrirani.

16.	Da se intervenira na lokalno nivo za da se namali momentalniot nedostatok od solidni pati{ta, elektri~na energija, vodovodni instalacii, kanalizacioni sistemi i drugi sistemi za iznesuvawe na otpadocite od romskite zaednici.

17.	Da se prezemat ~ekori za da se obezbedi, vo sega{niot period na preo|awe kon pazarna ekonomija, Romite isterani od svoite `iveali{ta vo ekot na privatizacijata, da bidat obezbedeni so pristojno alternativno smestuvawe.

18.	Da se obezbedi seopfatna finansiska pomo{ na romskite semejstva za nabavuvawe knigi i druga u~ili{na oprema.

19.	Vo najkus mo`en rok da se aktueliziraat zna~itelnite jazi~ni problemi koi ja ote`nuvaat integracijata na romskite deca vo tekovite na makedonskiot obrazoven sistem. Da se dodeli soodvetna fondacija za jazi~na nastava i da se organiziraat kursevi za vozrasni za povtorno dobivawe uverenija.

20.	Da se ispitaat i da se kaznat ~inovite na nasilstvo i/ili voznemiruvawe na romskite deca od strana na nastavnicite i ostanatite vo u~ili{tata.

21.	Da se prezeme efikasna akcija za afirmirawe na programite za Romite vo srednite i visokite obrazovni institucii.

22.	Da se napravat dostapni pravnite slu`bi do site romski zaednici za da se nadopolni relativnoto isklu~uvawe na Romite od makedonskoto op{testvo i makedonskiot praven sistem.

23.	Da se prezeme afirmativna aktivnost za vrabotuvawe na Romi i pripadnici na drugite malcinstva vo instituciite od javno zna~ewe, vklu~uvaj}i gi tuka policiskite sili, lokalnite vlasti i pravosudstvoto.

12. LITERATURA

Banac, Ivo, The National Question in Yugoslavia; Origins, History, Politics, Ithaca, NY: Cornell University Press, 1984.

Bleiberecht: November 1988 - November 1990, Hamburg: Roma and Cinti Union, 1990.

Vukanović, T.P., "The Gypsy Population in Yugoslavia", Journal of the Gypsy Lore Society, Vol. XLII. Nos. 1-2, januar - april 1963, str.10-26.

Goetz, Klaus H. and Peter J. Cullen "The Basic Law after Unification: Centrality or Declining Force?", in Goetz, Klaus and Peter J. Cullen eds., Constitutional Policy in the United Germany, London: Frank Cass and Company, Ltd., 1995.

Grätz, Christof, Rudi Löffelsend, and Martin Stockmann, Aus dem Teufelskreis Herauskommen: Fortschreibung der Dokumentation über das Reintegrationsprogramm für Roma in Skopje / Makedonien, Essen: Caritas im Ruhrbistum, 1996.

Danforth, Loring M., The Macedonian Conflict: Ethnic Nationalism in a Transitional World, Princeton: Princeton University Press, 1995.

Derala, Jabir, "A Life of Silent Histeria", in Casablanca, London: Jesen 1994.

Djilas, Aleksa, The Contested Country: Yugoslav Unity and Communist Revolution 1919-1953, London: Harvard University Press, 1991.

Duijzings, Ger, "The Making of Egyptians in Kosovo and Macedonia", in Govers, Cora and Vermeulen, Hans eds., "The Politics of Ethnic Consciousness, London: Macmillan, 1997, str.194-222

European Roma Rights Center, No Record of the Case: Roma in Albania, juni 1997.

European Roma Rights Center, "Statement of the European Roma Rights Center on the Occasion of the Acceptance of the Czech Republic, Hungary and Poland into NATO", 10 juli 1997.

European Roma Rights Center, "Letter to the Concil of Europe", 6 avgust 1997.

European Commision for Democracy through Law, "Consequences of State Succesion for Nationality of Natural Persons", izve{taj usvoen na 13-14 septemvri 1996 godina (CDL-NAT(96)9).

European Commision for Democracy through Law, "Explanatory Report on the Declaration on the Consequences of State Succesion for the Nationality of Natural Persons", izve{taj usvoen na 28 plenaren sostanok na Evropskata komisija za demokratija preku pravoto, odr`an vo Venecija, 13-14 septemvri 1996 godina, CDL-NAT(96)8rev.

Zakon za dr`avjanstvo na Republika Makedonija, Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, Br. 67/92.

Zakon za krivi~na postapka, Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, Br. 15/97. 

Zakon za organite na upravata, 1990, Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, Br. 40/90, 1990 godina. 

Zakon za politi~kite partii: ~len 7, Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, Br. 41, Godina L, avgust 1994 godina. 

Zakon za prekr{ocite protiv javniot red i mir, Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, 1984, Br. 8, Godina XL, 14 mart 1984 godina. 

Zakon za trgovija, Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, Br. 08-1626/1, Br. 23, Godina LI, avgust 1994 godina. 

International Helsinki Federation for Human Rights, News Release: Human Rights Problems in Macedonia/ Report to the OSCE: The International Helsinki Federation for Human Rights (IHF) Fact-Finding Mission to Macedonia, 10-14 April 1997, 14 maj 1997.

International Helsinki Federation for Human Rights (IHF) and the Helsinki Commitee for Human Rights of the Republic of Macedonia (MHC), "Macedonia: Police Brutality During Events in Tetovo and Gostivar", Skopje and Vienna, 1 avgust 1997.

International Helsinki Federation, 1997 Annual Report, Vienna 1997.

Jonuz, Sefedin, "Memory Needs a Place", Roma Rights, Leto 1997, str. 33-35.

Kanev, Krassimir, "Dynamics of Inter-Ethnic Tensions in Bulgaria and the Balkans", Balkan Forum, Vol. 4, No. 2(15), juni 1996.

Kenrick, Donald and Grattan Puxon, Sinti und Roma: die Vernichtung eines Volkes im NS-Staat, Göttingen: Gesellschaft für bedrohte Völker, 1981, str. 91-92.

Krausnik, Michail, "Der Kampfe der Sinti und Roma um Burgerrechte" in Giere, Jacqueline, ed., Die gesellschaftliche Konstruktion des Zigeuners: Zur Genese eines Vorurteils, Frankfurt: Campus Verlag, 1996, str. 147-159.

Malcolm, Noel, A Short History of Bosnia, London: Macmillan, 1994.

Marushiakova, Elena and Vesselin Popov, Studii Romani, Volume I, Sofia: Club '90 Publishers, 1994.

Marushiakova, Elena and Vesselin Popov, Studii Romani, Volume II, Sofia: Club '90 Publishers, 1995.

Marushiakova, Elena and Vesselin Popov, Ciganite na B†lgariÔ. Problemi na multikulturalnata muzeŸna ekspoziciÔ / The Gypsies of Bulgaria. Problems of the Multicutural Museum Exhibition, Club 90 Publishers, Sofia: 1995 (na bugarski i angliski jazik).

Minority Rights Group International, The Southern Balkans, 1994.

"Odluka za zabrana na proda`ba na oddelni proizvodi na pazarot na malo", Slu`ben vesnik na Republika Makedonija, Br. 53, Godina XLIX, 26 avgust 1993.

Organizacija za bezbednost i sorabotka na Evropa (OBSE), Otavska deklaracija na parlamentarnoto sobranie na OBSE, 8 juli 1995 godina.

Ost-Dienst, "Romi: Die "Zigeuner" Jugoslawiens", Hamburg: mart 1991.

Pavloski, Jovan i Mi{el Pavlovski, Macedonia Yesterday and Today [Makedonija v~era i denes], Skopje: Knigoizdatelstvo "Mi-An", 1996 (na makedonski i angliski jazik).

Poulton, Hugh, "The Roma in Macedonia: A Balkan Success Story?", RFE/RL Research Report, Vol. 2, No. 19, 7 maj 1993.

Poulton, Hugh, Who are the Macedonians? London: C. Hurst and Co., 1995.

Reemstma, Katrin, Roma in Mazedonien, Göttingen: Gesellschaft für bedrohte Völker, maj 1995.

"Reply of the Former Yugoslav Republic of Macedonia", European Bulletin of Nationality DIR/JUR (97)4.

Schmid, Tomas, "Wie man die Zigeuner los wird", Wochenpost, 15 avgust 1996, str. 13-14.

Silber, Laura and Little, Allan, Yugoslavia: Death of a Nation, New York: TV Books, Inc., 1995.

Süd-Ost Dialog/Jugomedia, "Roma in Makedonien", No. 6, maj 1993.

The Tolerance Foundation, "A Need for Change, The Czech Citizenship Law: An Analysis of 99 Individual Cases", noemvri 1994.

The Tolerance Foundation, "The Non-Czech Czechs", avgust 1995.

The Tolerance Foundation, "Notes on the Czech Citizenship Law's Background", fevruari 1995.

UNHCR, "Citizenship in the Context of the Dissolution in Czechoslovakia", septemvri 1996.

UN Commision on Human Rights, "Situation of Human Rights in the Territory of the Former Yugoslavia: Fifth periodic report on the situation of human rights in the territory of the former Yugoslavia submitted by Mr Tadeusz Mazowiecki, Special Rapporteur of the Commision on Human Rights, pursuant to paragraph 32 of Commision Resolution 1993/7 of 23 February 1993," E/CN.4/1994/47, 17 noemvri 1993, str. 17.

UNHCR, "The Czech and Slovak Citizenship Laws and the Problem of Statelessness", februari 1996.

Ustav na Republika Makedonija, Skopje, 17 noemvri 1991 godina.
Fennesz-Juhasz, Christiane, "Me ka-dzav ko gurbeti... Klage und Abschiedslieder mazedonischer Roma-Migranten" in Hemetek, Ursula and Emil H. Lubej eds., Echo der Vielfalt: Traditionelle Musik von Minderbeiten / etnischen Gruppen, Vienna: Böhlau Verlag, 1996, str. 255-268.

Friedman, Victor A., "Romani and the Census in the Republic of Macedonia", in Journal of the Gypsy Lore Society, Series 5, Volume 6, No. 2, avgust1996.

Heinhold, Hubert, "Rucknahme und Schubabkommen", in von Loeper, Dankwart and Angelika von Loeper, eds., Handbuch der Asylarbeit, Karlsruhe, 1997, str. 15.

Human Rights Watch/Helsinki, A Threat to "Stability": Human Rights Violations in Macedonia, New York: Human Rights Watch, juni1996.

Human Rights Watch/ Helsinki: "Police Violence in Macedonia: Official Thumbs Up", New York: Human Rights Watch, april 1998.

Human Rights Watch/ Helsinki, "Roma in the Czech Republic: Foreigners in Their Own Land", New York: Human Rights Watch, juni 1996.

"Certain clarifications in respect of the regulation of the citizenship status in the Republic of Macedonia", dokument vo prilog na pismoto od makedonskiot ambasador vo SAD, Qubica Z. A~evska do g-din Majkl Hadavej, Na~alnik na {tabot na Komisijata za bezbednost i sorabotka vo Evropa, Kongres na Soedinetite Amerikanski Dr`avi, 4 mart 1998 godina, No. 022/011/98.

Çinar, Dilek, Christof Hofinger and Harald Waldrauch, Integrationsindex; Zur rechtlichen Integration von Ausländerinnen in ausgewälten europäischen Ländern, Vienna: Institut für höhere Studien, 1995.

Commision on Security and Cooperation in Europe, "Ex Post Facto Problems of the Czech Citizenship Law", septemvri 1996.

Currie, David P., The Constitution of the Federal Republic of Germany, Chicago: University of Chicago Press, 1994.

^uprilovi¢, Vaso, "Iseqavawe Arnauta", Predavawe odr`ano u Srpskom kulturnom klubu od dr. Vase ^uprilovi¢a, 7. o`ujka 1937. god., reizdadeno vo Hrvatska domovina 3, 4, 5, 6, 1993.

West, Rebecca, Black Lamb and Grey Falcon: A Journey through Yugoslavia, New York: Penguin Books, 1994.

Woodward, Susan L., Balkan Tragedy: Chaos and Dissolution After the Cold War, Washington D.C.: The Brookings Institute, 1995.

13. PRILOG

SIMPATIJA ILI AVERZIJA KON ETNI^KITE GRUPI 
VO NEKOI BALKANSKI DR@AVI

od Kanev, Krassimir, "Dynamics of Inter-Ethnic Tensions in Bulgaria and the Balkans", Balkan Forum, Vol. 4, No. 2(15), juni 1996.

GENERALIZIRANI PODATOCI 
DOBIENI NA SKALA SO 10 NIVOA:

ROMANIJA

	Ungarci	Romi	Germanci	Evrei*	Rusi	Bugari	
Simpatii	25	4	66	40	24	41	
Neutralno	12	7	14	19	19	20	
Averzija	56	84	13	31	47	23	
Bez stav	7	5	7	11	10	15	

*Vo idealni slu~aevi zbirot na sekoja kolona e 100. Vo slu~aj ako zbirot na kolonata ne e 100, pri~inata e zaukru`uvawe na procentot.

ALBANIJA

	Grci	Romi	Vlasi	Makedonci	Bugari	Srbi	
Simpatii	24	6	15	13	22	7	
Neutralno	15	19	29	20	22	3	
Averzija	59	73	52	58	47	86	
Bez stav	1	1	5	8	9	4	

MAKEDONIJA
(podatoci za Makedonci)

	Albanci	Romi	Turci	Vlasi	Bugari	Srbi	Evrei	
Simpatii	3	12	12	22	4	25	7	
Neutralno	8	28	23	32	15	25	20	
Averzija	87	59	62	44	78	47	60	
Bez stav	2	0	1	1	1	0	12	

MAKEDONIJA
(podatoci za Albanci)

	Makedonci	Romi	Turci	Vlasi	Bugari	Srbi	Evrei	
Simpatii	14	12	58	11	4	0	2	
Neutralno	29	22	16	30	22	0	8	
Averzija	53	65	24	44	61	98	91	
Bez stav	1	1	0	14	12	0	0	

GRCIJA

	Sloveni	Romi	Evrei	Muslimani	Albanci	
Simpatii	16	20	15	11	8	
Neutralno	27	21	21	16	13	
Averzija	38	55	57	62	75	
Bez stav	18	4	7	11	4	

BUGARIJA

	Turci	Romi	Bugarski muslimani	Evrei	Romanci	Rusi	
Simpatii	23	12	22	24	24	45	
Neutralno	47	31	42	34	34	32	
Averzija	23	51	15	6	5	5	
Bez stav	7	6	21	36	37	18	

14. O RAPORTO PO MANUSHENGO SHAIPE
      E RROMENGO ANDAI MAKEDONIA

	Kadava raporto silo po shaipe e manushengo, thai pi situacia e Rromenge andai Makedonia thai si o resultaci butendar interviurea e rromenca thai gadjenca andai Makedonia. Ando pirvo kapitolo/rig e raportosko kerdolpe diskusia po deportacia e Rromengi anda o vesto la Evropako, specialno andai Germania. I diskusia anda kadava sili pe situacia e Rromengi pala o bersh 1990, zhi akana. O aver kapitolo/rig anda o raporto, kai delpe duma pe leste ando 1992, si po thanesko nevo zakono (Zakon za dr`avjanstvo). Andi Makedonia si akana but zhene bi lilengo/dokumentrea themesko shaipe. O aver kapitolo/rig si pe relacia mashkar e rroma thai e gadje anda Makedonia. O kover nasul badimos andai Makedonia sila motivacia rasisto, pe violentjia kai kerdilea po rroma. Aver motivacia kai rodelpe si e abuso la politjiajo/zhandarea po shaipe e rromenge, specialno po violencia kai kerenla po rroma thai o intereso kai ni sikavelnes e Makedonskurea autoriteturea, ni kamen te den duma po existencia e discriminatiako thai e zhungalimaste kai silo po rroma katar e gadje. A aver kapitolo silo po situatia e manushengi kai nale ker thai e abusurea kai kerenle e autoriteturea katar o municipio, thai i discriminatia kai kerenla gadjikane institucia po rroma. O kapitolo 7 thai 8 kerel diskucia po politiko shaipe thai pi edukacia. Mai palal si sikade e servisurea kai sile anda birturea, restauranturea, thai disko. O raporti phandadol thai kerel ek rekomandacia katar o ERRC karing o makedonsko guverno/dirzhava.

Evropskiot centar za pravata na Romite (ECPR) e me|unarodna organizacija za javno pravo koja ja nadgleduva sostojbata na Romite vo Evropa i obezbeduva pravna za{tita na `rtvite so povredeni ~ovekovi prava. Romite (Ciganite) ostanuvaat dosega najpotisnata etni~ka grupa vo Evropa. Nasekade nivnite fundamentalni prava se zagrozeni. Vo poslednive godini se pojavija voznemiruva~ki slu~ai na rasisti~ko nasilstvo ~ija cel se Romite. Diskriminacijata protiv Romite vo vrabotuvaweto, obrazovanieto, zdravstvenata za{tita i vo drugi sferi e zaedni~ka za mnogu op{testva. Zboruvaweto so omraza protiv Romite gi prodlabo~uva negativnite stereotipi koi vladeat vo evropskoto javno mislewe.

	So ECPR rakovodi me|unaroden odbor na direktori, ~ij pretsedatel e Andra{ Biro (Ungarija), a ~lenovi se Izabel Fonseka (Obedineto Kralstvo), Nikolae George (Romanija), Debora Harding (SAD), Hristo Kju~ukov (Bugarija) i Lord Lester od Hern Hil (Obedineto Kralstvo).

	Dimitrina Petrova e izvr{en rakovoditel. Ostanati ~lenovi na upravata se: Stanislava Bene{ova (referent za grantovi), Klod Kan (koordinator na istra`uvaweto), Sergej [abanov (istra`uva~/ ureduva~ na internet stranicata), ^ila Der (praven pomo{nik), Andi Dobru{i (arhivar), I{tvan Fewve{i (asistent za dizajn i odnosi so javnosta), Xejms Goldston (praven rakovoditel), Nikolaj Guginski (praven zastapnik), Judit Horvat (pomo{nik vo oddelot za pravni raboti i oddelot za obrazovanie), Piro{ka Hu|ec (izvr{en pomo{nik), Laslo Kemew (upravnik na kancelarijata), Viktorija Moha~i (istra`uva~), Emilijan Nikulae (koordinator za obrazovanie na zaednicata), Tatjana Peri} (pomo{nik vo istra`uvaweto), Branimir Ple{e (praven zastapnik), Veronika Lejla Sente (koordinator na pravnoto zastapni{tvo), Terez Vince (recepcioner) i Ferenc Vel{, (administrativen rakovoditel).

EUROPEAN ROMA RIGHTS CENTER

H-1386 Budapest 62, PO Box 906/93, Hungary

 Telefon: (36-1) 4282351
Telefaks: (36-1) 4282356

E-mail adresi:
Izvr{en direktor: dimitrinapetrova@compuserve.com
Istra`uva~ki oddel: claudecahn@compuserve.com
Praven oddel: branko.errc@mail.matav.hu

Internet strana: http://errc.org